# data[].attributes.body
https://sr.wikipedia.org/sr-ec/%D0%9C%D0%B0%D1%87%D0%B2%D0%B0
https://sr.wikipedia.org/sr-ec/%D0%A8%D0%B0%D0%B1%D0%B0%D1%86
http://www.riznicasrpska.net/

# data[].attributes.headline
Песма из Мачве "Дрино водо"

# data[].attributes.subject
Песма из Мачве "Дрино водо"

# data[].attributes.attachment_link.title
Мушка народна ношња1

# data[].attributes.headline
ЦРТЕЖ ЈАНКА ВЕСЕЛИНОВИЋА

# data[].attributes.subject
ЦРТЕЖ ЈАНКА ВЕСЕЛИНОВИЋА

# data[].attributes.headline
ДОДАТНИ САДРЖАЈ

# data[].attributes.subject
ДОДАТНИ САДРЖАЈ

# data[].attributes.body
Народна традиција и култура

# data[].attributes.headline
БИОГРАФИЈА ЈАНКА ВЕСЕЛИНОВИЋА

# data[].attributes.subject
БИОГРАФИЈА ЈАНКА ВЕСЕЛИНОВИЋА

# data[].attributes.attachment_link.title
Живот Јанка Веселиновића

# data[].attributes.headline
КАКО СУ НЕКА ОД СЕЛА ДОБИЛА ИМЕ

# data[].attributes.subject
КАКО СУ НЕКА ОД СЕЛА ДОБИЛА ИМЕ

# data[].attributes.body
Белотић  - трачки бог Бел
Стари назив Беле Реке је Црна Река, што као и Црна Бара и Ноћај, претпоставља везу с ноћним божанством или лунарним култом.
Табановић - краљ Милан је ишао у обилазак Мачве. У селу Табановић спао му је точак са кочија, када је изашао из њих, згазио је у блато и тако су у том селу остали његови табани. Зато се село зове Табановић.
Наставили су путовање и краљ је прошао кроз место пуно шала, прича и анегдота, па је насеље добило име Причиновић.

# data[].attributes.headline
КАКО СУ НЕКА ОД СЕЛА ДОБИЛА ИМЕ

# data[].attributes.subject
КАКО СУ НЕКА ОД СЕЛА ДОБИЛА ИМЕ

# data[].attributes.body
Клење - по храсту који су звали дуб.
Шеварице - јер су обрасле шеваром.
Липолист - заиста имао дрворед и по томе добио име.
Глоговац - по глогу
Дреновац - по дрену

# data[].attributes.body
Подручје општине Љубовија се налази на крајњем западном делу Србије.  По површини територије, броју становника и насеља, општина Љубовија се сврстава у мање општине у Србији. Љубовија је добила име по бегу Љубовићу. Међутим, постоји и други ивор, а то јесте да је добила име по реци Љубовиђи на којој се налази и близу које је одувек била.
Околна места :  Соколац, Селенац, Рујевац, Врхпоље,Торник и други.

# data[].attributes.headline
МАЛИ ЗВОРНИК

# data[].attributes.subject
МАЛИ ЗВОРНИК

# data[].attributes.body
Мали Зворник је градско насеље у Србији, у општини Мали Зворник, у Мачванском округу.  Овде се налази ОШ „Бранко Радичевић” Мали Зворник и Џамија у Малом Зворнику. О давању имена Звоник (Зворник) постоје три верзије. По првој верзији град је могао добити име по неком усамљеном звонику цркве, која је стајала на месту данашњег градског подручја Горњег града или његовој близини. Звоник је морао бити виђен са много страна и из веће даљине, те је тако служио околном становништву као објекат за оријентацију. По њему је место где се налазио добило име Звоник, па и град који је ту подигнут.  На основу казивања српског становништва у Зворнику и околини, које је забиљежио Вук Караџић, град је  подигао неки „Звонимир незнабожац“, 800 година прије Христа. У историји још се није нашао траг овог легендарног Звонимира

# data[].attributes.attachment_link.title
Панорама_Зворника

# data[].attributes.body
Крупањ је градско насеље у Србији, у општини Крупањ, у Мачванском округу.  У мају 2020. године Крупањ је проглашен за туристичко место 3. категорије.  За време Првог српског устанка, Крупањ је први пут ослободио хајдучки харамбаша Ђорђе Обрадовић Ћурчија и његова чета хајдука, у лето 1804. године, а значајну улогу у борби против Турака имао је и кнез Крста Игњатовић, војвода рађевски.  Назив Крупањ први пут се појављује у дубровачким списима из 1417. године, а дубровачки писари Италијани најчешће су га записивали као Crupagn.

# data[].attributes.body
Коцељева је насеље у Србији у општини Коцељева у Мачванском округу.  У Коцељеви се сваког септембра одржава Фестивал зимнице .
Околна места : Брдарица, Драгиње, Каменица, Љутице, Бресница и други. Коцељева је добила име по назив по имању кнеза Коцеља, као Коцељево имање.
Овде се налази Зграда Велике школе, Зграда Мале школе и Црква Светог цара Константина и царице Јелене, Завичајни музеј Коцељева. који представљају културно добро као споменици културе.

# data[].attributes.body
Владимирци су насеље и седиште општине Владимирци у Мачванском округу. Околна места су : Вукошић, Вучевица, Мровска,Крнуле,Прово, Дебрц и други.  Најзначајнији објекат је Конак који је био највећа и најлепша грађевина у Посавини.
Обзиром да је у нашему језику честа замена гласова вл- у –л, постоји могућност постанка овога типа имена и по тој основи, на пример: Владика у Ладика, Владимер у Ладимер или Владимирци у Ладимирци.

# data[].attributes.body
Богатић се простире између Дрине и Саве и представља јединствену целину са мачванском равницом. У Мачви, Шабачкој Посавини и Поцерини са апелативом „бог“ из предхришћанске религије повезани су топоними Богатић. Околна места: Белотић,Бадовинци,
Глоговац,Глушци, Клење, Метковић, Узвеће, Црна Бара, Совљак и други.

# data[].attributes.attachment_link.title
Богатић1.JPG

# data[].attributes.body
Лозница је град и седиште истоименог града у Мачванском округу, у западној Србији.  У близини границе са Босном и Херцеговином. Назив је добила по виновој лози која се гајила у тим крајевима. Околна места :  Бања Ковиљача, Тршић, Текериш,  Лешница, Велико Село и многи други.  О насељености овог краја, још од праисторије, сведоче многи археолошки налази. Од око 900. до 300. године старе ере, ову област насељавали су Илири. У Лозници и у околним местима одиграле ус се значајне битке : Церска битка (1914), битка на Мачовом камену (1914) , Колубарска битка (1914)

# data[].attributes.body
Добио је име по реци Сави :
Сава — Савац — Шабац.

Шабац, који се налази у западном делу Србије, на обали реке Саве, развио се око утврђења подигнутих уз реку (Заслон, Бигир Делен). Привредно је, културно и административно средиште Мачванског округа.Нека од села која припадају Шапцу су : Шеварице, Мачвански Причиновић, Табановић, Метлић, Дреновац,Петловача,
Милошевац, Рибари,
Церовац, Липолист, Мишар, Орашац, Штитар и многи други. Код Шапца догодила се битка на Мишару (1806), Церска операција (1914),  затим боја на Засавици недалеко од Шапца и боја на Дубљу (1815)

# data[].attributes.body
Мачва је географска регија у Србији.  Највећи део Мачве се налази у северозападном делу Србије (Мачвански округ), док се мањи северни део налази у Војводини (Сремски округ). Мачвански округ обухвата два града и шест општина : град Шабац, град Лозница, Општине Богатић, Владимирци, Коцељева, Крупањ, Љубовија и Мали Зворник. Прашума Китог је захватала више од полвине данашње Мачве и представљала је заштиту становништу током 17. и 18. века. Китог је назван по храсту китњаку који је обрастао српску равницу. У Мачви је све од 60-их година 19. века крчена шума која се простирала по целој њеној површини. Планина Цер је добила име по врсти храста који у њој расте. Мачвани своју шуму зову "луг", јер су најбогатије храстом лужњаком. Мачва је у нашој култури дала неколико знаменитвних личности : Јанко Веселиновић и Драган Симић (рођени у Салашу Црнобарском), књижевник Милорад Панић - Суреп (рођен у Глоговцу), академски сликар Милић Станковић (рођен у Белотићу).