# data[].attributes.body
Hensikt:
Hensikten med forsøklet er å fjerne humus fra drikkevannet for at det skal bli rent.
Teori:
i dette forsøket skal vi som sagt fjerne humuspartikler,samtidig skal vi foreta korrosjonskontroll (fra surt til basisk). Humus er bitte små partikler som som består av organisk metriale.
Utstyrsliste:
-Ubehandlet drikkevann med tydelig brunfarge av humus
-Jern(|||)klorid
-2 store begerglass, 800 mL
-Erlenmeyerkolbe, 800 mL
-Marmorsandfilter
-pH-papir
-Vekt
Fremgangsmåte:
1) fordel ca 1,5 liter humusholdig drikkevann omtrent likt på to store begerglass. Det ene begerglasset benyttes som referanse når resultatene skal vurderes
2)bland 0,05 gram jern (|||)klorid i det andre begerglasset. rør helt frem til saltet har løst seg i vannet.
3)sett opp sandfilteret over åpningen på en stor kolbe (800mL). Hell jern (|||)kloridløsningen sakte over sandfilteret slik at E-kolben fanger opp vannet fra trakten.
4) undersøk humusinnholdet i urenset og renset drikkevann ved å sammenlikne fargen på det rensende og det urensede vannet. Sammenlikn også med destillert vann.
5) sammenlikn pH i urenset og renset drikkevann ved hjelp av pH-papir eller et pH-meter.
Resultater og observasjoner:
Feilskildring:
Kilder:

# data[].attributes.body
Hensikt:
Hensikten med forsøket er å fjerne humus for å rense drikkevann.

Utstyrsliste:
- Ubehandlet drikkevann med tydelig brunfarge av humus
- Jern(III)klorid
- 2 store begerglass, 800mL
- Erlenmeyerkolbe, 800 mL
- Marmorsandfilter(fylt med marmorsand)
- pH-papir
- Vekt

Teori:
Humus er små partikler av nedbrutt plantemateriale. Slike partikler kaller vi kolloider, og har en negativ overflateladning. Humus er vanskelig å fange dem opp ved filtrering, og det er derfor vi tilsetter positive ioner i form av jern(III)klorid.
Fremgangsmåte:

# data[].attributes.body
Hensikt:
hensikten med forsøket er å fjerne humus fra det skitne vannet.

Utstyrliste:
-ubehandlet "drikkevann" med tydelig brunfarge av humus.
-jern(|||)klorid
-2 store begerglass, 500ml(1 kontrollglass)
-erlenmeyerkolbe, 800ml
-marmorsandfilter (porselenstrakt med høye kanter og sil i bunnen, fylt med marmorsand. benytt eventuelt et filtrerpapir under sanden dersom perforeringen i bunnen av silen har for store hull)
-pH-papir eller pH-meter
-vekt

Fremgangsmåte:
1) Fordel ca. 1,5 liter humusholdig «drikkevann» omtrent likt på to store begerglass (800 mL). Det ene begerglasset benyttes som referanse når resultatene skal vurderes.
2) Bland 0,05 gram jern(III)klorid i det andre begerglasset. Rør til alt saltet har løst seg i vannet.
3) Sett opp sandfiltret over åpningen på en stor kolbe (800 mL). Hell jern(II)kloridløsningen sakte over sandfilteret slik at E-kolben fanger opp vannet fra trakten.
4) Undersøk humusinnholdet i urenset og renset «drikkevann» ved å sammenlikne fargen på det rensede og det urensede vannet. Sammenlikn også med destillert vann (eventuelt vann fra springen). 5) Sammenlikn pH i urenset og renset «drikkevann» ved hjelp av pH-papir eller et pH-meter.
6) Skriv en rapport der du beskriver rensemetoden. Lag også en skisse som viser oppsettet. Diskuter effekten av rensemetoden. Er vannkvaliteten blitt bedre? Forklar også hvilken betydning pH-verdien har for kvaliteten på drikkevannet. Sett opp en reaksjonslikning som viser hva som skjer når vann kommer i kontakt med marmorsand. Hvorfor kan vi forvente en økning av pH-verdien i det rensede vannet? (Se kapittel 4.3.)

# data[].attributes.body
Hensikt:
Hensikten med forsøket er å fjerne humus fra drikkevannet.
utstyr

1. ubehandlet ''drikkevann'' med tydelig brunfarge av humus

2. jern(III)klorid

3. 2 store bergerglass, 500ml

4. erlenmeyerkolbe, 500ml

5. marmorsandfilter( porselenstrakt med høye kanter og sil i bunnen, fylt med marmorsand.

6. pH-papir

7. vekt

Teori:
Humus er bitte små partikler av delvis nedbrutt plantemateriale. slike partikler kalles kolloider, og de  har en negativ overflateladning. Humus partiklene er så små at det er vanskelig å fange dem opp ved filtrering. For å fange dem opp må tilsette positive ioner i for av  for eksempel Jern(|||)klorid.

fremgangsmåte:

1.  Hel humusholdig drikkevann i et begerglass(500ml).

2. Bland 0,05 g jern(III)klorid i begerglasset. Rør til alt saltet har løst seg i vannet.

3.  Sett opp sandfilteret over åpningen på en stor kolbe ( 800ml). hell jern(III)kloridløsningen sakte over sandfilteret slik at E-kolben fanger opp vannet fra trakten.

4. Undersøk humusinnholdet i urenset og renset «drikkevann» ved å sammenlikne fargen på det rensede og det urensede vannet. Sammenlikn også med destillert vann (eventuelt vann fra springen).

5.  Sammenlikn pH i urenset og renset «drikkevann» ved hjelp av pH-papir eller et pH-meter.

6.  Skriv en rapport der du beskriver rensemetoden. Lag også en skisse som viser oppsettet. Diskuter effekten av rensemetoden. Er vannkvaliteten blitt bedre? Forklar også hvilken betydning pH-verdien har for kvaliteten på drikkevannet. Sett opp en reaksjonslikning som viser hva som skjer når vann kommer i kontakt med marmorsand. Hvorfor kan vi forvente en økning av pH-verdien i det rensede vannet? (Se kapittel 4.3.)

Resultater:
når vi har helt inn jern(|||)nitrat, så  vi at det ble skille mellom vannet og mikroorganismer (humus)
- vannet ble mye klarere etter at den hadde gått igjennom sandfilteret.

Feilkilder:
kan være feil beregninger av stoff mengder, eller
kilder:
kjemi 1 Aschehoug

# data[].attributes.body
Hensikt

Skriv inn hva som er hensikten/målet&nbsp;med å gjøre dette forsøket.

Fjerne humus fra vannet

Bakgrunnsteori

Skriv inn nødvendig teori som er relevant for at leseren skal forstå forsøket. Dette kan også omfatte informasjon om metode og materiell.

Humus er bittesmå partikler av delvis nedbrutt plantemateriale. Slike partikler kalles kolloidpartikler, og de har negativ overflateladning. For å fange humus partiklene tilsetter man positive ioner i form av for eksempel; jern(lll)klorid. Jern-ionene tiltrekker seg de negative kolloidene og danner større fnokker som lett fanges opp i et filter.

Hypotese

Hvilke&nbsp;resultater forventer du at forsøket vil gi?

Rent vann

Utstyr

Lag en liste over utstyr og kjemikalier som brukes i forsøket. Illustrasjoner og punktlister kan legges inn senere, når du redigerer rapporten i Word.

- Ubehandlet "drikkevann" med tydelig brunfarge av humus. - Jern(lll)klorid - To store begerglass (Et kontrollglass 500 mL og 500 mL begerglass) - Erlenmeyerkolbe (800  mL) -  Aragonittsand - pH papir - Vekt

Metode

Skriv en&nbsp;detaljert og kronologisk liste over det som blir gjort i forsøket.

1. Fordel ca 1.5 liter  husmorholdning drikkevann, 2 begerglass. Et glass med vannet som det er, og et glass til å utføre forsøket  2. bland 0,05 ml jern(lll) klorid i begerglasset som forsøket skal gjøres i. Rør til alt saltet har løst seg i vann.  3. Sett opp sandfilteret over åpningen på en stor kolbe (800 mL). Hell jern(lll) kloridløsningen sakte over åpningen over sandfiltret slik at E-kolben fanger opp vannet fra tanken.  4. Undersøk husmorholdet i urenset og renset "drikkevann" ved å sammenligne fargen på det rensende og det urensede vannet. Sammenlign også med desidert vann.  5. Sammenligne pH i urenset og renset drikkevann ved hjelp av pH-papir eller pH-meter

Resultater og observasjoner

Noter ned og beskriv det du så, hørte, følte, luktet&nbsp;eller målte i en punktliste. Illustrasjoner legges inn ved redigering.

pH verdien gikk fra 4 til 7

# data[].attributes.body
(The queens)
Hensikt:
Hensikten med forsøket er å rense det grunnvannet, og fjerne humuspartikler ved å foreta korrosjonskontroll.
Bakgrunnsteori:
Humus er bittesmå partikler som består av nedbrutt plantematerialer. Partiklene kalles for kolloider. Etter at råvannet har gått gjennom grovsil, er vannet fortsatt urent av disse kolloidene. Partiklene er så små at det er vanskelig å fange de opp ved filtrering/av grovsilen. Man må tilsette positive ioner i form f.eks. Jern(III)klorid. Jernionene tiltrekker seg de negative kolloidene og danner store fnokker som lett kan fanges opp i filteret. Filteret består av korallsand, og er sanfilteret i annlegget. I filteret får vi filtert bort både humusfnokkene og regulert pH i vannet. Sandet gir korrosjonskontroll, og det ved at ph i vannet øker i kontakt med
Ved å se på fargen på råvannet , vil gi oss svar på hvor effektivt denne måten er til å rense drikkevann på.
Utstyr:

Ubehandlet drikkevann (med humuspartikler)

Jern(III)klorid

2 store begerglass (500 ml)

Erlenmeyekolbe (500ml)

Korallsand (Arogittsand)

Filter

pH - papir/ pH -meter

Vekt

Metode:
1. fordelte drikkevannet i et begerglass.
2. blandet med 0,05 gram jern(III)klorid i  begerglasset, ubehandlede drikkevannet. Rørte sammen til alt saltet hadde løst seg i vann.
3. Satte oppå sandfilter over åpningen på en stor kolbe. hell jern(III)klorid sakte over sandfilteret slik at kolben fanger opp vannet fra trakten.
4. undersøkte humusinnholdet i det urensede og det rensede "drikkevannet" ved å sammenligne fargen på vannet. Sammenlignet også med rent vann (fra springen)
5. tilslutt så sammenlignet vi Ph i urenset og renset "drikkevann" ved hjelp av pH-papir.
Resultater og observasjon:
Vannet ble klarere
Konklusjon:
Vannet ble rent og fikk høy pH-verdi (på 7), som vil si at det ble mer basisk og da kan man si at vannet er blitt rent drikkevann. i tillegg så kunne man tydelig se at fnokkene var helt borte fra vannet.
Kilder: Kjemi 1, læreboka

# data[].attributes.body
Hensikt:
Hensikten med forsøket er å fjerne humus fra drikkevannet.
Teori:
Humus er bitte små partikler av delvis nedbrutt plantemateriale. slike partikler kalles kolloider, og de  har en negativ overflateladning. Humus partiklene er så små at det er vanskelig å fange dem opp ved filtrering. For å fange dem opp må tilsette positive ioner i for av  for eksempel Jern(|||)klorid.
Utstyr:
- ubehandlet "drikkevann" med tydelig brunfarge av humus
-Jern(|||)nitrat  1 store beger glass 800 ml
- Erlenmeyerkolbe 800 ml
- Marmorsandfilter/korallsand (argoittsand)
- pH-papir eller pH-meter
- Vekt
Fremgangsmåte:
1.  Fordel 1 liter humusholdig «drikkevann» omtrent likt på to store begerglass. Det ene begerglasset benyttes som referanse når resultatene skal vurderes.
2. Bland 0,05 gram jern(|||)nitra i det andre begerglasset. Rør til alt saltet har løst seg i vannet.
3. Sett opp sandfiltret over åpningen på en stor kolbe. Hell jern(|||)kloridløsningen sakte over sandfilteret slik at E-kolben fanger opp vannet fra trakten.
4. Undersøk humusinnholdet i urenset og renset «drikkevann» ved å sammenlikne fargen på det rensede og det urensede vannet. Sammenlikn også med destillert vann (eventuelt vann fra springen).
5. Sammenlikn pH i urenset og renset «drikkevann» ved hjelp av pH-papir eller et pH-meter.
Resultater og observasjoner:
- når vi har helt inn jern(|||)nitrat, så  vi at det ble skille mellom vannet og mikroorganismer (humus)
- vannet ble mye klarere etter at den hadde gått igjennom sandfilteret.
Konklusjon:
- Vannet ble klarere fordi jern nitrat er lett løselige salter.
- Jo mer salt man blander inn jo mer klarere blir vannet.
Kilder:
- Kjemi 1 boka