# data[].attributes.headline
Skoler: Langsø, Gjern, Sølyst, Dybkær Specialskole. Afbud fra Dybkær. Referent Mikael/Helle

# data[].attributes.subject
Skoler: Langsø, Gjern, Sølyst, Dybkær Specialskole. Afbud fra Dybkær. Referent Mikael/Helle

# data[].attributes.body
Faglighed, trivsel og dannelse - og mellemformer
Sølyst: Sprog i alle fag. Inklusion og den økonomiske balance, vekselvirkning uden kompromis på faglighed.
Langsø: Kerneproduktet for skolen er faglighed og trivsel (skal gå hånd i hånd), vi ønsker fokus fra centralt hold. Digitalisering og e-læring kan måske understøtte fagligheden. Mellemformer er åbenbart ikke implementeret tilstrækkeligt, ikke sammenhæng til budget - hvorfor stiger antallet af elever? Kan de indgå i almenskolen? Centralt budget og ikke decentralt.
Gjern: Hvad gør fremtidens skole ved nutidens børn? Kan vi få børnene til at blomstre i det, vi har? Bekymring for support til mellemformerne, når der spares på supporten (PPL)
Sølyst: Støtte til Langsø, et vigtigt input. Økonomien skal følge med i det, der er - bygninger, tilbud osv., der skal være råd til at drive skole. Den lokale skole er vigtig. Mellemformerne opstår af behov, men der skal være økonomi til at løbe dem i gang - og skal der være decentrale opfindelser?
Langsø: Vi kan noget decentralt, også supportere hinanden - PPL er ikke en del af praksis, de kan noget, men hjælp indbyrdes. Rejsehold var en god løsning, nu nedlagt.
Gjern/Sølyst: Savner også rejsehold.
Bygninger, indretning og kapacitet
Langsø: Har en 15 år gl. skole, men vi kunne have gavn af mere fleksible lokaler.
SFO og klubbernes rolle i skoledagen
Sølyst: En væsentlig del af børns hverdag i skolen. Idéer?
Gjern: Der er sjældent fokus på SFO og fritidsliv, med på skoleledermøder mv., er på vej i pædagogiske lederes læringsnetværk.
Langsø: Helheden i barnets dag, fordi der er pædagoger med både i skolen og fritiden, godt med team.
Digitale læringsmidler/e-læring
Langsø: Kan man arbejde mere avanceret med det? Adaptive systemer (Area9 til undervisning af voksne), kan det udvikles til børn?
Sølyst: Spændende, men svært i længden. Et godt supplement, se gerne på det som skolevæsen.
Langsø: Digitale værktøjer er kun et værktøj, en metode, ikke fjerne øjnene fra målet om læring/trivsel
Samarbejde/samspil med omverdenen
Langsø: Kurven for interesse for at gå i skole daler over år, praksisnære forløb i samarbejde med erhverv giver mere indhold. Svært at dyrke.
Sølyst: Vore ansatte er gode til at lave skole, men ikke nødvendigvis til at dyrke noget op. Bedsteforældre i indskoling.
Dybkær S.: Godt at lave en skole med bred trivsel og læring. Fokus på at udvikle lokale læringsmiljøer. "Det gule hus" i Thorning, vi tænker i naturens bidrag, f.eks. i forhold til angst: Salamanca-gruppe i Kompedal Plantage, det kan noget.
Holddeling/grupper af børn i naturen også i almenskolen, i mellemformer i den lokale natur.

# data[].attributes.headline
Skoler: Virklund, Grauballe, Kellerup, Sejs, Balle, Jesper  BUPL, Referent Hanne A.

# data[].attributes.subject
Skoler: Virklund, Grauballe, Kellerup, Sejs, Balle, Jesper  BUPL, Referent Hanne A.

# data[].attributes.body
Mellemformer:
Sejs vil gerne lave mellemformer. Men bekymring fra Sejs, at modellen ikke giver tilstrækkelige ressourcer til at kunne lykkes med at rumme børnene.  LFSI tildelingen skævvrider ud fra en teoretisk tilgang. Tænk jer om, hvis der skal sendes flere penge ud gennem den model.
VIrklund anerkender udfordringen, men har samme bekymring for at generelle løft til folkeskolen uddeles gennem LFSI- modellen og ikke efter elevtal. Der er noget i den socioøkonomiske tildeling, som ikke harmonerer med undervisningsministeriets opgørelser. Der henvises til høringssvar.
Kevin- med reference til Fårvang - her lykkedes man med at beholde 3 elever på skolen, ved at lave nogle lokale indsatser, så man undgik at komme på specialtilbud.
Det er godt, og også nødvendigt, at have den ekstra økonomi til at løfte opgaven med uddannet personale.

Hvad kunne vi ønske at BUU fokuserer fremover:
Virklund: Når vi går i gang med at indrette anderledes læringsmiljøer og - faciliteter, er der stor forskel på skolernes fysiske muligheder. BUU bør arbejde for, at der er økonomi til fysiske tilpasninger.

Jesper: Det kræver samarbejde blandt fagligheder at tilrettelægge gode fælles forløb. På Funder- Kragelund har man gjort det til en del af skemalægningen, at der er tid til at samarbejde i teamet.

Balle spørger ind til andre skolers  samspil med omverdenen:
Balle har f.eks. arbejdet med venskabsklasser. Har arbejdet med cykelture. Har hold onsdage fri til ture ud fra skolen.

Sejs: campushuset er et tilbud som alle de andre steder, museer, renseanlæg mv. vi tager hen til. Campushuset er virkelig godt for Th Langs.
Vi har godt samarbejde med foreninger, efterlønnere som stiller sig til rådighed for børnene - f.eks. tennisklubben.
Virklund roser BUU for udvalgsmålet for at det er det samme udvalgsmål, vi arbejder videre med. Derfor peger vi på, at også kapacitet/bygningsforhold også er vigtige for at understøtte målet.
Sejs: Tænk på, når der bygges skole, at de også skal kunne tjene flere formål for det lokale fællesskab. F.eks. ligesom midtbyen kan profittere af Campushuset.
Balle: vi har en udfordring lokalt, med at teenagerne mangler de gammeldags ungdomsklub tilbud.
Det har været en mangelvare i lang tid. Bare et værested. Et sted, hvor de unge kan hænge ud.
Jesper: Klubberne er vigtige i et forebyggelses øjemed.

# data[].attributes.headline
Skoler: Frisholm, Ungdomsskolen, Hvinningdal, Christian FTR/FOA, Gødvad, Buskelund. Referent Thomas Smidt

# data[].attributes.subject
Skoler: Frisholm, Ungdomsskolen, Hvinningdal, Christian FTR/FOA, Gødvad, Buskelund. Referent Thomas Smidt

# data[].attributes.body
Mellemformer:

En bekymring for om økonomien står mål med opgaven.

En opmærksomhed på hvordan vi får forældrene til at "tænke med" omkring skolens arbejde med melleformer og den praksis og ressourcefordeling der etableres på skolen .

Opbakning til at mellemformerne er rette vej for rigtig mange børn, men en opgave i at oversætte og "sælge" det til forældrene lokalt. Her har skolebestyrelsen en vigtig rolle.

Løbende arbejde med at drøfte og afklare "målgruppen" for mellemformerne.

Skolebestyrelsen kan med fordel bidrage ved at tale ind i værdien af folkeskolens mangfoldighed.

Mellemformerne kan være til gavne for hele klassen og alle børn og ikke kun de få med særlige behov.

Teknologiforståelse

Flere skoler i kommunen har været med i det nationale forsøg i arbejde med faget Teknologiforståelse. Der er et håb om at faget indføres som et selvstændigt fag og ikke kun som en integreret del i de øvrige fag. Det betyder også at der skal prioriteres ift. at kunne bygge oven på og videreudvikle arbejdet fra FabLab.

Buskelund har været med i forsøget og inden forsøget haft FabLab som selvstændigt fag, men har i forsøget arbejdet med faget på mellemtrinnet som integreret i de andre fag. Meldingerne herfra er at man øsnker det som selvstændigt fag fremadrettet.

Faget favner mange væsentlige og nødvendige indholdsområder, som ellers ikke er repræsenteret i skolen.

Særligt de ældste elever bliver hurtigt dygtigere teknisk end deres undervisere, dat det falder dem meget naturligt.

Faget kalder også på investeringer i særligt dyrt udstyr som fx robotter, cuttere, 3D printere. Udstyr der kan bruges bredt i andre fag og udbrede brugen til andet end faget Teknologiforståelse.

Mange af vores lærere har ingen eller meget få forudsætninger ift. at arbejde med faget. Her hjælper bred fælles kompetenceudvikling.

Vores gode erfaringer fra Fablab giver Silkeborg Kommune et stærkt afsæt for at udbrede Teknologiforståelse tl hele skolen.

Teknologiforståelse kan også bidrage til et spændende indhold og aktiviteter i fritidsdelen.

SFO/Klub/Fritid

Vores kommunale fritidstilbud skal også kunne noget for de børn/unge som ellers falder ved siden at det almindelige foreningsliv, og kan potentielt byde ind med noget særligt her, men økonomien sætter store begrænsninger.

Vi skal passe på at vores SFO/Klub ikke blot bliver et "tyndt" pasningstilbud, men et attraktivt pædagogisk "fritidstilbud". Særligt under corona er disse tilbuds kvalitet blevet udfordret.

Vores tilgang skal være den sammenhængende skoledag fra 6.30 til 17.00, og vi skal se opgaven og børnene/de unge i et helhedsperspektiv. Vores forskellige faglighed kan noget i hele spektret.

Vi bør gribe ambitionen om at være Outdoor-hovedstad og udnytte de muligheder, der ligger i vores natur og vores foreningsliv.

Ungdomsskolen har særlige muligheder for at understøtte skolerne bredt i fx arbejdet med Outdoor.

Tanken om mellemformer bør også favne fritidsdelen af vores sammenhængende skoledag og sikre helhed om børnene. Børn der oplever succes social i fritidsdelen kan tage det positivt med ind i skoledelen.

# data[].attributes.headline
Skoler: Gjessø, Funder- Kragelund, Skægkær, Voel og Bryrup. Referent Anne V.

# data[].attributes.subject
Skoler: Gjessø, Funder- Kragelund, Skægkær, Voel og Bryrup. Referent Anne V.

# data[].attributes.body
Temaer:
-Udvikling af mellemformer
Stor opgave. Kan almen delen løfte det? Vigtigt med specialpæda-gogisk viden - fokus på barnet.
Videndeling vigtig, lære af hinanden. Pas på udhuling af de kommunale support-funktioner. Der skal være mulighed for sparring med de kommunale support-funktioner. Hvad er det rigtige leje for segregeringsgraden? Co-teaching et godt fokus. Bekymring for om økonomien holder, når det spidser til
- Digitale læringsformer
/teknologiforståelse
Et fag/faglighed på vej - kan bruges i alle fag. Vigtige kompetencer for børnene, skal finde et passende niveau og tempo, Vigtigt at der er fokus på at det digitale skal understøtte 'det vi vil'. Man skal lære teknologiforståelse ligesom man skal lære kildekritik. Vi har nok 'devices' og portaler, vi skal lære at bruge det på en god måde. Under Corona har det digitale format været super til forældremøder mm.
-SFO og fritidsdel
Nogle oplever færre børn i SFO, skal have fokus på det - negativ spiral. Udviklingsarbejde  omkring de seks læreplanstemaer, skabe sammenhæng, SFO's kvalitet som værdifuldt i sig selv- Hvad er god fritidspædagogik? Kan skolen blive inspireret af det SFO laver? Økonomi kan være en udfordring for nogle forældre. Corona har haft positiv indvirkning på SFO

Øvrige vigtige temaer:
- Faglighed, trivsel og dannelse
- Bygninger og kapacitet
- Skoledagens længde
- Skolens samarbejde og samspil med omverden - Branding
- Outdoor og bevægelse

# data[].attributes.headline
Skoler: Ans, Fårvang, Resenbro, Sorring, Thorning og Vestre. Referent Kaj

# data[].attributes.subject
Skoler: Ans, Fårvang, Resenbro, Sorring, Thorning og Vestre. Referent Kaj

# data[].attributes.body
Temaer:
1:Den videreudvikling af mellemformer & forældrenes rolle
2:Faglighed, trivsel og dannelse
3:Silkeborg som outdoor-hovedstad
4:Skolens samarbejde og samspil med omverdenen

Ad 1: Resenbro: et behov for et fælles forældremøde på skolen om de forestående forandringer. Så snart der åbnes op for forsamlinger ønskes et møde - også med politikerdeltagelse ofr at understrege vigtigheden. Det at undgå segregering skal tales op.
Ans: Vi er udfordrede med  mellemformerne ift. forældre, der har forventninger til mere/større indsats. Hvor bliver skolen klædt på til at modstå det pres?
Sorring: Forældrene skal lære at forstå, at det på den lange bae kan være bedre at forblive i almendelens mellemformer. Et vigtigt fokus overfor forældrene. Helga: hvordan får vi delt de gode erfaringer far skole til skole? Der ligger meget i vidensdagene i "Alle skal med" Men man skal være opmærksomhed på at ikke alt kan overføres. Erfaringsudveksling foregår også i lederlæringsnetværk. Hvad med de udfordrede børn uden diagnoser? Dem arbejdes der naturligvis med, men det er ikke for at undgå segregering, men for at skabe læring og trivsel for dem og klassen som sådan.
Tema 2: Faglighed trivsel og dannelse: Resenbro: Det hænger sammen med hvordan vi lykkes med mellemformerne. Hvordan får vi skabt en skolegang, der rykker for alle. Alt hænger sammen. Hvad gør de ydre krav med elevplaner, test og prøver ved det? Bliver faglighed og trivsel bedre af det?
Ans: Hvis det bliver blevet grebet rigtigt an lærer børnene respekt, tolerance og hensyn gennem det at skolen rummer mange forskellige elever.
Tema 3: bevægelse i skolen og Outdoor- Hovedstad: Resenbro: Vi ligger fint og arbejder med udeskole. Vi begrænset af rammer fra kommunen. Vi må ikke bare fælde skov. Det bureaukratiske system bremser, de centrale konti er væk, så vi skal selv betale og Entreprenørgården koster kassen.
Thorning: Vi mangler hal 2 og omklædningsmuligheder, hvis vi skal have mere bevægelse.
Skolen er god til at komme ud og bruge naturen. Outdoor bruges meget herude på landskolen. Fårvang: skolen ligger ude på en mark og der er langt til skov og spændende natur. Det kræver en bus.
Tema 4: Skolens samarbejde og samspil med omverdenne
Fårvang/Sorring: igen spiller busserne en rolle for landskolerne. Vestre: Vi har haft lokale iværksættere på besøg. Et forløb med innovation  i 7. årgang i en uge. Det er også en måde at åbne skolen på. Det er ikke kun busser, men kan også være invitationer.
Thorning: Det dyrker Thorning også og kan kun anbefale. Vi prioriterer lejrskoler højt fordi mange børn her ikke kommer ud på ferie rundt . En erhvervsrettet linje i udskolingen hvor nogle af timerne skiftes ud med arbejde hos lokale erhvervsdrivende, er en stor succes. Også et samspil og et samarbejde med omverdenen.
Resenbro: har et samarbejde med Linå Kirke omkring kor. Organisten kører skolekor. Ved højtiderne bliver det et kirkekor.
Vestre: Målet "Alle skal med" - når vi taler om det skal vi huske at skolen skal være formet sådan at alle børn kán komme med. Strudsen og aben er ikke lige gode til at klatre!
Thorning: det at komme ud at se verden er så vigtigt, og det er svært i kommunens yderkanter.
Helga: Hvordan fungerer formen her?
Vestre: det er jo en form vi har måttet bruge meget, og folk taler ikke så meget. Formen ikke optimal, men et vilkår lige nu.
Fårvang: Lidt en svær form, men den er bedre end forventningen.
Helga takker for god ro og orden. Flinke elever, der rækker hånden op!