# data[].attributes.body
היכולת להמשיך לקיים תהליך או מצב לאורך זמן.
באקולוגיה, מערכת בת קְיָימָא היא מערכת שהמגוון הביולוגי שלה ופוריותה נשמרים לאורך זמן. בשביל בני האדם, קיימות היא הפוטנציאל לחיים של רווחה בטווח הרחוק, מבחינה סביבתית, כלכלית וחברתית.

נגזרת מהמילים הלטיניות tenere (להחזיק) וsus (מלמטה)- משמעות הפועל sustain  היא לשאת, לקיים, לשמר.

מאז שנות השמונים, משמש המושג בעיקר לתיאור הקיום האנושי על פני כדור הארץ, וזהו הבסיס להגדרה שטבעה ועדת ברונטלנד של האו"ם, שהיא ההגדרה המצוטטת ביותר לקיימות ולפיתוח בר קיימא: "פיתוח בר קיימא הוא פיתוח העונה על צורכי ההווה בלי לפגוע ביכולתם של הדורות הבאים לספק את צורכיהם הם".

# data[].attributes.headline
צריכת משאבי טבע ע"י האדם:

# data[].attributes.subject
צריכת משאבי טבע ע"י האדם:

# data[].attributes.body
האדם צורך מכדור הארץ את כל צרכיו:

מים

אוויר

קרקע

מזון

אנרגיה

# data[].attributes.headline
טביעת רגל אקולוגית

# data[].attributes.subject
טביעת רגל אקולוגית

# data[].attributes.body
בכמה טבע אנחנו משתמשים כדי לקיים את חיינו

# data[].attributes.body
האדם אל הטבע דוגמאות:

1 הדשן שאנחנו שמים הוא משפר את הצמיחה של הגידול של העצים

2 אנחנו ממחזרים וזה עוזר לטבע לא להתלכלך ולא לייצר זיהום

3 המים שאנחנו משקים את העצים מאפשרים גדילה לעצים

# data[].attributes.body
הטבע אל האדם דוגמאות:

1  העצים שאנחנו שותלים מביאים לנו פירות וויטמינים בריאים חיוניים לגוף

2 העצים שאנחנו שותלים מביאים לנו גם חמצן לנשימה

3 יש שורשים בטבע וזה יכול לשמש לנו לאש

# data[].attributes.body
עומר גבאי
דוגמה להשפעה זה שאנחנו לוקחים נפט מהאדמה ומשתמשים בוא לצרכים שלנו אבל לאט לאט נגמר הנפט באדמה וזה הורס את האיזון

# data[].attributes.headline
ארץ ישראל יפה - ומטונפת. מה אפשר לעשות?

# data[].attributes.subject
ארץ ישראל יפה - ומטונפת. מה אפשר לעשות?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אין טייל שלא מכיר את החוויה המפוקפקת הזו: אתם מגיעים למעיין, חורשה או חניון לילה. חולמים על רחצה או שינה טובה. אבל למרבה האכזבה - אתם מגלים שאינכם לבד: מלבד מטיילים נוספים, יש במקום כמויות אשפה שלא היו מביישות מדינות עולם שלישי.

ואכן, נדמה שאין פיסת אדמה בארץ שחסינה בפני המלכלכים הישראלים. ניירות טואלט, מגבונים, שקיות, חיתולים, בקבוקי פלסטיק, אריזות חטיפים - את כל המוצרים האלה, לצד רבים נוספים, תוכלו למצוא, מלבד ברשתות השיווק, גם בשבילים המסומנים, בנחלים, באגמים, במעיינות, בחופי הים ובפארקים.
כמי שטייל במשך שבועות רבים בהרי האלפים ובהימאליה, אני יכול להעיד שבקילומטר אחד בישראל ניתן לעתים למצוא הרבה יותר לכלוך מאשר במאות קילומטרים בחו"ל.

מלבד העניין האסתטי וחוסר הנוחות (ואף הגועל) שהפסולת גורמת לבני האדם - היא מסכנת את בעלי החיים. לא פעם אנו שומעים על חיות שמתו, ובקיבתן נמצאו שקיות פלסטיק רבות.
נושא הלכלוך מקבל בדרך כלל סיקור נרחב בתקשורת בתקופה שבין פסח ליום העצמאות - אז ישראלים רבים יוצאים לטבע. ואולם התמונה בשאר ימות השנה דומה - ישראל מטונפת. לעתים נשמעות טענות שלפיהן מגזרים מסוימים באוכלוסייה אחראים לבעיה. ואולם מניסיוני, בחגיגת הלכלוך משתתפים כל אזרחי ישראל: חילונים ודתיים, ערבים ויהודים. נראה שבשום נושא אחר לא תמצאו כזאת אחדות בין חלקי העם. טענות נוספות נשמעות לעתים נגד הרשויות: הן לא מציבות מספיק פחי אשפה, ולא משקיעות בניקיון. ואולם טענות אלה חסרות בסיס: מי שאחראים לשמור על הניקיון אלה הם המטיילים - ועליהם לקחת את האשפה הביתה ולא להשאירה בטבע.
להתנהגות המפוקפקת וחסרת האחריות של חלק מהישראלים, מצטרפת בעיה נוספת: ישראל היא מדינה קטנטנה וצפופה עם אוכלוסייה שגדלה בקצב גבוה. לכן, הטבע שלנו הוא משאב במחסור אשר נמצא תחת לחצים עצומים (כבר כיום נאלצות הרשויות לסגור חופים ושמורות בחגים בגלל עומס - תארו לעצמכם מה יקרה בעוד 20 שנה).
אם כן, מה ניתן לעשות?
ראשית, יש להגדיל את מספר השמורות ואתרי הטבע שהכניסה אליהם היא בתשלום. מובן שלא ניתן לעשות זאת בכל מקום, מטעמים טכניים ואחרים, אבל יש מקומות רבים - נוסף לאלה הקיימים כיום - שבהם זה אפשרי.

אמנם, דמי כניסה לשמורות הם למעשה מס רגרסיבי המוטל על כלל הציבור; אבל מדובר בסכומים נמוכים יחסית, בוודאי בהשוואה לעלויות אחרות הנוגעות לתחום הטיולים והנופש בארץ (דלק, מסעדות, מלונות וכו'). וכאשר מביאים בחשבון את המצב העגום של רבים מאתרי הטבע שלנו - מדובר במחיר סביר.

לצעד זה כמה יתרונות: ראשית, הוא יאפשר לסגור שמורות ואתרים עמוסים במיוחד, ולהפנות מטיילים למקומות עמוסים פחות. שנית, דמי הכניסה יממנו העסקת פקחים שיאכפו את כללי ההתנהגות בשמורות.

מה שמוביל אותנו לצעד חיוני נוסף - הטלת קנסות. וכל המרבה הרי זה משובח. ברור שלא ניתן "לתפוס" כל אדם שמשליך זבל בטבע (או מבצע עבירות אחרות, לדוגמה נהיגת שטח שלא בשבילים המיועדים לכך), אבל מספיקים כמה מקרים, שיפורסמו בהבלטה בכלי התקשורת, בהם פקחים יטילו קנסות גבוהים על המלכלכים - כדי להרתיע.

לצד הקנסות, ניתן לאסור על אכילה לאורך המסלול, פרט לנקודה או שתיים (כפי שקיים כיום, למשל, בעין גדי ובעין עבדת). הרי אפשר לטייל בטבע בלי לאכול תחת כל עץ רענן.

צעד נוסף שיסייע למאבק בלכלוך (לא רק בטבע), ואשר יש לו גם חשיבות גדולה בתחום השמירה על הסביבה - הוא הגבלת השימוש בכלים חד-פעמיים. בעוד מדינות בעולם מגבילות את השימוש בכלים אלה ואף אוסרות עליו - ישראל נהפכה למעצמה בתחום. נראה שאנחנו פשוט לא יכולים לערוך מסיבה - שלא לדבר על פיקניק בטבע - בלי להשתמש בעשרות כלים חד פעמיים. זה חייב להיפסק. חוק השקיות היה צעד נכון בכיוון, אבל מדובר רק בטיפה בים הפלסטיק.

אבל הצעד החשוב ביותר שהמדינה צריכה לעשות כדי לשנות את המצב העגום הוא חינוך. כך למשל, יש לנצל את הטיולים השנתיים בבתי הספר כדי להדגיש ערכים של שמירה על הטבע, שלעתים קרובות נשכחים לטובת נושאים אחרים. בנוסף אפשר לארגן ימי ניקיון בהם ישתתפו תלמידים, הרצאות של מומחים וכו'.

כדי שכל זה יקרה, על משרד החינוך להבין כי חינוך לשמירה על הסביבה חשוב לא פחות - ואולי אף יותר - מלימודי מתמטיקה או יהדות.

על אף שזה נראה כיום חלום באספמיה - ההיסטוריה שלנו מלמדת שניתן לעשות שינוי תודעתי בקרב האזרחים, בכל הנוגע ליחס לטבע.

בראשית שנותיה של המדינה, קטיפת פרחי בר היתה דבר נפוץ. ואולם קמפיין חינוכי, לצד צעדי חקיקה שונים, הביאו להפסקת התופעה. באופן דומה, יש להפסיק להתייחס ללכלוך כגזירה משמים, ולהתחיל בטיפול עומק בבעיה.
הכותב הוא עורך דף הבית של אתר כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.title
ארץ ישראל יפה - ומטונפת. מה אפשר לעשות?

# data[].attributes.attachment_link.description
אין טייל שלא מכיר את החוויה המפוקפקת הזו: אתם מגיעים למעיין, חורשה או חניון לילה. חולמים על רחצה או שינה טובה. אבל למרבה האכזבה - אתם מגלים שאינכם לבד: מלבד מטיילים נוספים, יש במקום כמויות אשפה שלא היו מביישות מדינות עולם שלישי. ואכן, נדמה שאין פיסת אדמה בארץ שחסינה בפני המלכלכים הישראלים.

# data[].attributes.headline
פסולת בסיום פיקניק ממוצע

# data[].attributes.subject
פסולת בסיום פיקניק ממוצע

# data[].attributes.headline
גם פיקניק - ארוחה שנאכלת בחיק הטבע - לא בהכרח כוללת אוכל טבעי בימינו

# data[].attributes.subject
גם פיקניק - ארוחה שנאכלת בחיק הטבע - לא בהכרח כוללת אוכל טבעי בימינו

# data[].attributes.headline
הפרדה שנוצרה בינינו ובין המזון, ובין "טבע" לבין "מזון"

# data[].attributes.subject
הפרדה שנוצרה בינינו ובין המזון, ובין "טבע" לבין "מזון"

# data[].attributes.headline
אוכלים מהטבע בעיר

# data[].attributes.subject
אוכלים מהטבע בעיר

# data[].attributes.body
הליקוט מחבר אנשים למזון בצורה שאף מחלקת ירקות מוכת אורות ניאון, או סיור בשוק ביום שישי, לא יצליח לעשות

אוכל מקומי, עונתי, טרי, או בקיצור אמיתי

# data[].attributes.headline
משימת צילום בחורשת האקליפטוסים - קשר בין האדם לטבע

# data[].attributes.subject
משימת צילום בחורשת האקליפטוסים - קשר בין האדם לטבע

# data[].attributes.headline
 מה הם יחסי הגומלין 

# data[].attributes.body
מה הם יחסי הגומלין בין החברה האנושית לבין הסביבה הטבעית?
אם בני האדם מסוגלים להתקיים בלי הסביבה הטבעית?

# data[].attributes.headline
כמה טבע יש לנו בהוד השרון? 

# data[].attributes.subject
כמה טבע יש לנו בהוד השרון? 

# data[].attributes.body
הליכה מביה"ס לחורשה, עצירה ליד נקודות ודיון אם הם נחשבים סביבה טבעית או מעשה ידי אדם? (שדה/עץ נוי...)

# data[].attributes.headline
שאלות להמשך:

# data[].attributes.subject
שאלות להמשך:

# data[].attributes.body
+כיצד לדעתכם ישפיעו המצאות טכנולוגיות והתקדמות מדעית נוספת על מערכת היחסים אדם-טבע?
+האם לדעתכם יש עוד נוף טבעי או נוף בראשיתי בסביבה המקורית שלכם? האם יש נוף כזה בארץ?
+לפי דעתכם, אילו פעולות צריך לעשות כדי שלא לפגוע בטבע?
+לפי דעתכם, מי צריך להיות אחראי לכך שלא יהיה שימוש יתר במשאבי טבע? ממשלות, ארגוני סביבה, כל אדם ואדם?
+האם אפשר בכלל לענות על צורכי האדם בעידן שלנו בלי לפגוע בטבע?

# data[].attributes.headline
השפעת האדם על הטבע

# data[].attributes.subject
השפעת האדם על הטבע

# data[].attributes.body
נחשוב על דוגמאות לכך שאנחנו משפיעים על הטבע, ונכתוב אותן בתגובות (נזכור לכתוב את השם שלנו, ונכתוב שלוש דוגמאות לפחות - יש אינסוף:)

# data[].attributes.headline
השפעת הטבע על האדם

# data[].attributes.subject
השפעת הטבע על האדם

# data[].attributes.body
נחשוב על דוגמאות לכך שהטבע משפיע עלינו, ונכתוב אותן בתגובות (נזכור לכתוב את השם שלנו, ונכתוב שלוש דוגמאות לפחות - יש אינסוף:)

# data[].attributes.headline
סוגים של יחסי גומלין בטבע

# data[].attributes.subject
סוגים של יחסי גומלין בטבע

# data[].attributes.body
+הדדיות: שני הצדדים מרוויחים
+תחרות: שני הצדדים מפסידים
+טריפה: הטורף מרוויח, הנטרף מפסיד
+טַפִּילוּת: הטפיל מרוויח, הפונדקאי מפסיד
+קוֹמֶנְסָלִיזְם: יש מרוויח, אך אין מפסיד

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בשדה, ביער, בים או מתחת לסלע - בכל סביבה היצורים החיים מקיימים ביניהם מגוון יחסי גומלין; ישנם המשתפים פעולה עם אחרים, ישנם המתחרים זה בזה וישנם הניזונים מאחרים.

הדדיות: שני הצדדים מרוויחים

זוכרים את נמו, "דג הליצן", שחי עם אביו בשושנת הים? סרט האנימציה "מוצאים את נמו" מציג את אחת הדוגמאות המוכרות ביותר להדדיות, המתקיימת בין דגי השושנון (שמם הנכון של "דגי ליצן") לשושנת הים. השושנון, שחי בין זרועות שושנת הים, נהנה מהגנת זרועותיה הצורבות, ושושנת הים נהנית משיירי המזון הנופלים מפיו של הדג. מבחינת השושנון, מדובר בקשר של הדדיות הכרחית: אם יתרחק מזרועותיה של שושנת הים, ייטרף חיש קל. מבחינת שושנת הים, הקשר אינו הכרחי: היא יכולה לחיות היטב גם ללא שאריות המזון של הדג.

קשר הדדיות אחר, המתקיים בין דג הקְבַרְנוּן לחסילון, הוא קשר הכרחי לשני השותפים, החיים יחד במחילה על קרקעית הים: החסילון חופר את המחילה, שומר על ניקיונה ומקפיד לפנות את החול מפִּתחה; הקברנון ניצב בפתח המחילה ומזהיר את החסילון, שחוש הראייה שלו ירוד, מפני סכנות. בעזרת מחושיו, החסילון מקפיד לגעת כל הזמן בזנב הקברנון, והקברנון מאותת לו באמצעות תנועות זנבו על סכנה.

תחרות: שני הצדדים מפסידים

כאשר שני מינים חולקים משאב משותף, שאין ממנו די לשניהם, מתפתחת ביניהם תחרות. לדוגמה, תחרות על מזון: לאחר שברדלס או נמר הצליחו לצוד טרף, עליהם להזדרז לאכול ממנו לפני שמגיעים למקום טורפים נוספים כמו צבועים, אריות ועופות אוכלי נבלות, שמבקשים גם הם ליהנות מהשלל. תחרות מתקיימת גם בין שני פרטים השייכים לאותו המין, לדוגמה, שני איילים זכרים המתחרים ביניהם על הזכות להזדווג עם כל הנקבות שבעדר.

טריפה: הטורף מרוויח, הנטרף מפסיד

ביחסי טריפה, יצורים ממין אחד ניזונים מיצורים ממין אחר. יחסי גומלין מסוג טריפה לא מתייחסים רק לבעלי חיים טורפים (לדוגמה, הזאב טורף את הארנבת), אלא גם לבעלי חיים צמחונים. ככל שהדבר נשמע מוזר, בשפת הביולוגים, בעלי חיים צמחונים מקיימים יחסי טריפה עם המזון הצמחי שלהם.

טַפִּילוּת: הטפיל מרוויח, הפונדקאי מפסיד

ביחסי גומלין מסוג טפילות, יצור אחד, המכונה טפיל, חי על או בתוך יצור אחר, המכונה פונדקאי, וניזון ממנו. מחלות רבות הן תוצאה של טפילות, שבה חיידק, פטרייה או יצור אחר פוגע בפונדקאי שבגופו הוא חי. כינת הראש וקַרְצִית הכלב הן דוגמאות לשני טפילים המוכרים לרבים מאתנו בחיי היום-יום.

קוֹמֶנְסָלִיזְם: יש מרוויח, אך אין מפסיד

בקומנסליזם, אחד הצדדים מרוויח מהקשר בעוד הצד האחר אינו מושפע ממנו, לא לטובה ולא לרעה. לדוגמה, בַּלוּטי ים הם סרטנים קטנים החיים במים ונצמדים לגבם של לווייתנים או לשריונם של צבי ים. הלווייתנים וצבי הים מעניקים לבלוטי הים בית גידול נייד, הגנה מפני טורפים והזדמנויות למצוא מזון זמין, בלי שהם עצמם מושפעים מכך.

ואולם חשוב להדגיש: הגדרת יחסי גומלין כקומנסליזם עלולה להיות בעייתית. מדוע? מכיוון שכאשר אנו חוקרים יחסים בין שני יצורים, העובדה שלא זיהינו עדות לנזק או לתועלת לאחד משני הצדדים המעורבים לא בהכרח מעידה שאכן הם אינם ניזוקים או מפיקים מכך תועלת. ישנם מקרים שבהם יחסי גומלין, שבתחילה נראו כאילו אינם משפיעים על אחד הצדדים, התבררו לבסוף כמזיקים או כמועילים.

הדדיות או טריפה? טפילות או תחרות? דבר אחד בטוח: בעלי החיים מנהלים ביניהם יחסי גומלין מרתקים, וההתחקות אחריהם עשויה ללמד אותנו הרבה מאוד על העולם הסובב אותנו ועל הזיקות בין שלל מרכיביו.

# data[].attributes.attachment_link.title
יחסי גומלין בין יצורים חיים | מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט

# data[].attributes.attachment_link.description
זוכרים את נמו, "דג הליצן", שחי עם אביו בשושנת הים? סרט האנימציה "מוצאים את נמו" מציג את אחת הדוגמאות המוכרות ביותר להדדיות, המתקיימת בין דגי השושנון (שמם הנכון של "דגי ליצן") לשושנת הים. השושנון, שחי בין זרועות שושנת הים, נהנה מהגנת זרועותיה הצורבות, ושושנת הים נהנית משיירי המזון הנופלים מפיו של הדג.

# data[].attributes.headline
איכות סביבה מול איכות חיים

# data[].attributes.subject
איכות סביבה מול איכות חיים

# data[].attributes.body
איכות סביבה לא מתייחסת רק לזיהום ולמפגעים סביבתיים, אלא לחיבור בין האדם לסביבה וליחסי הגומלין בין השניים, ממש כשם שבריאות אינה מתייחסת רק להיעדר מחלה, אלא למצב של איתנות גופנית ונפשית, הכרחית כדי לצמצם את המרחק והניכור שנוצרו לאורך השנים בין האדם לסביבה.

# data[].attributes.headline
אדם וטבע - יחסי גומלין

# data[].attributes.subject
אדם וטבע - יחסי גומלין

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מטח המרכז לטכנולוגיה חינוכית

# data[].attributes.attachment_link.title
יחסי גומלין אדם סביבה (חלק א')

# data[].attributes.body
טבע הוא כל מה שקיים ולא נוצר על ידי האדם. הטבע כולל את היצורים ובעלי החיים, הצמחים, נופי כדור הארץ, חילופי העונות, האגמים, האוקיינוסים, ההרים, הנהרות ועוד.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
טבע הוא כל מה שקיים ולא נוצר על ידי האדם. הטבע כולל את היצורים ובעלי החיים, הצמחים, נופי כדור הארץ, חילופי העונות, האגמים, האוקיינוסים, ההרים, הנהרות ועוד.

מדתות ועד פילוסופיות, לא מעט ניסו להסביר את הטבע. דרווין, הוגה תורת האבולוציה, גרס שהטבע הוא תהליכי ועובר תהליך התפתחות מתמיד שנמשך מיליארדי שנים. האבולוציה של הטבע עצמו הובילה להישרדות החזקים או בעצם המתאימים ביותר.

גם הדתות עסקו בטבע וכיצד נוצר. הדת היהודית ראתה בטבע את יצירתו של האלוהים. לפי האמונה היהודית, את היצירה הזו יצר ושמר האל מיום בריאת העולם.

גם פילוסופים שונים עסקו בטבע, כולל מיהו האדם הטבעי. נזכיר כאן רק את הפילוסוף היהודי ברוך שפינוזה, שגרס שהאלוהים עצמו הוא הוא הטבע. לא צריך להתפלא שהוא נדחה ואף מעט נרדף בידי הקהילה היהודית, שראתה בו כופר.

המדע לא הפסיק לתרום להבנת הטבע. במעבדות בל (Bell Labs) של אמצע שנות ה-60, תוך כדי פיתוח קולט רגיש במיוחד, גילו ארנו פנזיאס ורוברט וילסון רעש שלא ברור היה להם מהו מקורו. לאחר מחקר מעמיק זכה הרעש הזה לשם "קרינת רקע קוסמית". המדע מזהה אותו כיום כתוצאה של המפץ הגדול. התגלית זו איששה ועזרה בביסוסה של תאוריית "המפץ הגדול" והעניקה לצמד המדענים את פרס נובל לפיזיקה. ממנה גם נובע שהטבע נוצר בתחילת היווצרותו של העולם ושהעולם של כדור הארץ שלנו החל בעצם ב"מפץ הגדול".
קבלו סרטון על יופיו של הטבע:

תאוות החיים של בעלי החיים המופלאים שבטבע:

יופיו של הצומח בטבע:

וסרט תיעודי שמציג את הטבע המדהים שבכדור הארץ:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
העולם המופלא

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לילדים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
טיפים לקטנטנים

# data[].attributes.attachment_link.description
מה זה טבע? טבע הוא כל מה שקיים ולא נוצר על ידי האדם. הטבע כולל את היצורים ובעלי החיים, הצמחים, נופי כדור הארץ, חילופי העונות, האגמים, האוקיינוסים, ההרים, הנהרות ועוד. מדתות ועד פילוסופיות, לא מעט ניסו להסביר את הטבע. דרווין, הוגה תורת האבולוציה, גרס שהטבע הוא תהליכי ועובר תהליך התפתחות מתמיד שנמשך מיליארדי שנים.