# data[].attributes.headline
מאמר העוסק בצעדים השמעותיים לבניית קהילה

# data[].attributes.subject
מאמר העוסק בצעדים השמעותיים לבניית קהילה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לפני שנתחיל רצינו לשתף אתכם בסיפור קטן מחיי אחת הקהילות שלנו: לקראת פורים, עלה רעיון לקיים את המשחק "גמד ענק" וכל אחת הביאה לשנייה משלוח מנות פרי משאלותיה של חברתה: כל אחת ביררה בחשאי מה הוא המאכל האהוב על מקבלת המשלוח ודאגה להתאים את המשלוח למקבלת. אחת קיבלה פריקסה אורגינל, אחרת קיבלה עוגת גבינה אפויה ביתית ואחרת מגש פירות איכותי ומפנק.

אנו מורות המלמדות מדעים, טכנולוגיה, חקר ואומנות, וכל אחת מאיתנו מובילה קהילה מקצועית לומדת בבית הספר. קהילות מורים הן קבוצות קטנות מורים מדיסציפלינות שונות. הקהילות מורכבות ממחנכות ומורות מקצועיות - מורות למתמטיקה, שפה, תנ"ך, מדעים, אומנות ואנגלית, ומשלבות מורות חדשות וותיקות כאחד. רוצים לדעת איך לשרוד את השנה הראשונה? קבלו מאיתנו 10 טיפים חשובים:

1. בירור צרכים ותיאום ציפיות

את המפגשים הראשונים הובלנו בלמידה מרחוק, ולפיכך ניצלנו את הפלטפורמה התקשובית בעזרת לוחות שיתופיים. איתרנו את הצרכים הפדגוגיים והתפיסות החינוכיות העולים מתוך הקהילות ונגענו בנושאים שיכולים לעניין את כלל חברות הקהילה. המורות התבקשו לכתוב ולשתף מה הציפיות שלהן מהמפגשים. בירור הצרכים היה לנו חשוב ביותר, ונעשה תוך גילוי רגישות והקשבה על מנת לדייק את נושא החקר בקהילה, וכן לתכנן נכון את תכני מפגשי הלמידה העתידיים. דוגמה מצוינת לבירור צרכים - הקהילות העלו את הצורך בלמידת כלים טכנולוגיים פרקטיים. בהתאם לזאת, שילבנו בכל מפגש כלי טכנולוגי חדש וכמובן לימדנו איך לשלב אותו בכיתה.

2. היכרות אישית

על מנת לבנות קהילה יציבה, קשובה ותומכת, ראינו לנכון לשלב במפגשים פעילויות מגוונות של היכרות מעמיקה. קהילה מקצועית לומדת עוסקת בחקר הפרקטיקה. הדבר מצריך מחברות הקהילה חשיפה וביקורת מקצועית אחת כלפי השנייה, ואלו מחייבות בסיס של קשר אישי הנבנה על יחסי אמון על מנת שחברות הקהילה ירגישו חופשי להיפתח אחת לשנייה. ביצענו תרגילי היכרות מסוגים שונים: ביקשנו מהן לכתוב כיצד הן נתפסות כמורות בעיני עצמן ובעיני הסובבים אותן. פתחנו לוחות שיתופיים וביקשנו מהן לשתף מה גורם בשיעורים שלכן עניין בקרב התלמידים? אילו מתודות הדרכה הופכות את השיעור שלכן למיוחד? מידע אישי שתרצו לחלוק ועוד. כל אלה מצד אחד אפשרו שיח מקרב ואישי ומצד שני היוו בסיס להכרות מקצועית מעמיקה. בין השאר המורות כתבו על הלוח המשותף: שילוב של משחק ומישחוק, שילוב של מוזיקה בשיעור, פתיחת השיעור בשאלה מאתגרת ועוד.

הצצה לקהילת המורים של כותבות המאמר
3. השקעה, השקעה, השקעה

קרבה, אינטימיות, חמימות, פלטפורמה נעימה להקשבה ושיח אישי, כל אלו מתקיימים רק בקהילה שבה המורים מרגישים נוחות וביטחון. חשוב מאוד לייצר מרחב נעים שמשדר קהילתיות ושיתופיות. מקום חם שניתן לחלוק בו דברים אישיים. לטובת העניין דאגנו במהלך השנה לפינוקים קטנים, מתנות מתוקות, משפטי העצמה ועוד. בנוסף, בכל מפגש דאגנו להצטייד בקפה וכיבוד טעים ומפנק על מנת לשדרג את האווירה.

הקפדנו על הפרטים הכי קטנים. בתחילת השנה הכנו לכל מורה שי אישי של מחברת ועט עם ברכה אישית והבאנו לכל מורה הביתה. נסו לטפח את הקשרים שלכן עם בנות הקהילה מעבר לבית הספר ולעבודה.
התעניינות בנעשה בחיים הפרטיים של כל אחת מבנות הקהילה וגחמותיהן האישיות היא חשובה, מעצימה ומקדמת. לעיתים משפט העצמה, מחברת אישית או מאכל ביתי מועדף עושים לך את היום.

4.אם אפשר, אל תיפגשו בזום

אנו מאמינות כי המהות של יצירת סביבה אינטימית בקהילה היא ביצירת מגע אנושי. הזום הוא טכני וקשה ליצור בו קרבה. לרוב, אם תשאלו את בנות הקהילה היכן הן מעדיפות להיפגש, בזום או בבית ספר, יענו: בזום. אנו ממליצות לקבוע מבעוד מועד אילו מפגשים יתקיימו בזום, אילו פיזיים בבית הספר ואילו ייעשו בלמידה א-סינכרונית. השיקול אם תהיה למידה בזום או פנים אל פנים צריך להיות בעל ערך ללמידה. קריאת מאמר וניתוחו בהחלט יכולים להיעשות בלמידה א-סינכרונית, להבדיל ממפגשים ראשונים ליצירת האינטימיות בקהילה אותם רצוי לקיים באופן פיזי. חשוב שהדבר ייעשה בתיאום עם חברות הקהילה ככל הניתן.

5. תלמדו לשחרר

כמובילות קהילה, יש לנו נטייה לקחת אחריות, שליטה ולא לשחרר. תנו לקהילה להוביל. לא לפחד לשנות כיוון גם אם תיכננו אחרת את המפגש. צריך ללמוד לתת במה לשיח שיתופי בקהילה. פעמים רבות תיכננו בקפידה מפגשים מסוימים, ובפועל, נוצר שיח רגשי או מקצועי, שהוביל את המפגש למקום אחר לגמרי. וזה בסדר ומבורך. ההקשבה לקהילה כאן מאוד חשובה. חשוב לגלות רגישות לנושאים שצפים במהלך המפגשים. ברגע שתשחררו - המפגשים יהיו מאוד מפרים, מעניינים ורלוונטיים לקהילה. דוגמא למפגש קצת אחר: באחד המפגשים, בעת ניתוח ייצוג הוראה, מורה מהקהילה הציגה סרטון בו תיעדה את עצמה. מורה אחרת הסבה את תשומת ליבה שהיא משתמשת בשפת סלנג והועלתה השאלה כיצד נכון להתבטא בכיתה והאם משרד החינוך דואג גם להתעדכן בשינויי הזמן והדור. למרות שזה לא היה חלק מתכנון המפגש, אפשרנו את המשכיות הדיון, דבר שהוביל בסופו של דבר לפיתוח סוגייה אשר תנותח במפגשי ההמשך.

6. אל תחששו לעשות חישוב מסלול מחדש אם הנושא שבחרתם לא ממריא

חושו את הקהילה. יכול להיות שבמהלך המפגשים ייווצר פער בין מה שתכננתן לבין מה שקורה בפועל. לא לפחד משינויים: להיפך! נסו לדייק כמה שיותר את הצרכים העכשוויים של הקהילה, היו גמישות, גם אם זה דורש מכן בירור צרכים מחודש או מענה לצורך שהתעורר באופן פתאומי. זוכרות את הקורונה? כולנו מצאנו את עצמנו ממציאות כלים פדגוגיים שיסייעו לנו בהוראה מרחוק, גם אם נושא הקהילה שלנו לא עסק בכך קודם.
חיי קהילה במיטבם
7. אתן לא אחראיות על כל מה שקורה בקהילה

בין חברות וחברי הקהילה עלולים להתרחש חילוקי דעות, אי התאמה בסיסית, סכסוכים חברתיים ועוד. שימו לב: אין לכן שליטה על כך וזה לא באחריותכן! אתן יכולות לנסות לגשר ביניהן אבל זה נתון להחלטתכן, וכן, חלק מ"לשחרר" זה לתת להן להתגבר על מכשולים לבדן. אנו ממליצות, טרם בניית הקהילות, לחשוב על התמהיל החברתי, אולי להתייעץ עם המנהלת או מישהי אחרת שמכירה את סגל המורים בבית הספר על מנת ליצור תמהיל נכון מבחינה חברתית.

8. האמינו במהלך. שדרו ביטחון ומקצועיות!

חברי הקהילה עלולים להתנגד למהלכים כאלה ואחרים. אל תחששו מהתנגדות או הסתייגות. בררו אחרי סיום המפגש עם אותה מורה את סיבת ההתנגדות. שיחות אישיות מפחיתות התנגדות ומגייסות את המורים למהלך. ראו בהתנגדות הזדמנות ללמידה עבור כלל חברות הקהילה. פרקו את ההתנגדות והבינו מה עומד מאחוריה.
הכי חשוב - אל תתרגשו, המשיכו ללכת בדרך שלכן ושלכם, זו שגרמה לכם להיות מורות ומורים מובילים. כשעליכם להעביר ביקורת בצעו אותה על פי כללי האתיקה, ללא שיפוטיות ומשוא פנים. שדרו כל הזמן אופטימיות, מנהיגות, אסרטיביות ורצון לעזור.

9. שתפו את המנהלת בנעשה בקהילה

הזמינו את המנהלת למפגשים, על מנת שתהיה מעורבת מתחילת התהליך. צרו סדירויות מבעוד מועד הנוגעות לתוכן הפדגוגי, לעדכון שוטף, להיוועצות ולשיתוף של כלל המורים במהלך. אנו הזמנו את מנהלת בית הספר, למפגש הראשון, ובו היא נתנה את ברכת הדרך למהלך, הסבירה על מהות המהלך בבית הספר ונתנה על ידי כך את אמונה ללמידה באמצעות הקהילות. כמו כן, דאגנו להזמינה למפגשים בנקודות זמן משמעותיות מבחינת הקהילה, כמו אירועים פומביים ואירועים שונים. זכרו: ניהול פיתוח מקצועי של צוות המורים הוא בתחום תפקידה של המנהלת, עליה להיות שותפה פעילה לכל מה שקורה בקהילה.

10. התנסו בעצמכן במהלכים שבניתן לתלמידים

אתן יודעות הכי טוב מה מתאים לתלמידים. אם לא תנסו בעצמכן לא תתנסו בחוויה שלהם ולא תדעו כיצד ניתן לשפר ולקדם את המהלך. אנו בנינו מהלכים של למידת חקר והתנסנו בהם טרם הבאתם לתלמידים. לאחר מכן, הבאנו את המהלכים לכיתות ונתנו לתלמידים להתנסות. אל תחכו למהלך, לגמול, למסגרת, לסיים איזה מאמר, פשוט "קיפצו למים" ותתחילו.

# data[].attributes.attachment_link.title
זה כיף, זה מעצים: 10 צעדים לבניית קהילת מורים מוצלחת

# data[].attributes.attachment_link.description
לפני שנתחיל רצינו לשתף אתכם בסיפור קטן מחיי אחת הקהילות שלנו: לקראת פורים, עלה רעיון לקיים את המשחק "גמד ענק" וכל אחת הביאה לשנייה משלוח מנות פרי משאלותיה של חברתה: כל אחת ביררה בחשאי מה הוא המאכל האהוב על מקבלת המשלוח ודאגה להתאים את המשלוח למקבלת.

# data[].attributes.headline
קהילה מקצועית לומדת- מאמר

# data[].attributes.subject
קהילה מקצועית לומדת- מאמר

# data[].attributes.attachment_link.title
קהילה מקצועית לומדת בבית הספר.pdf

# data[].attributes.headline
כלי חשיבה "רואה, חושב, שואל"

# data[].attributes.subject
כלי חשיבה "רואה, חושב, שואל"

# data[].attributes.body
מטרה: התבוננות והכנה לחקר ושיח מעמיק.

הצעות לשימוש: צפייה וניתוח ייצוג הוראה מצולם

# data[].attributes.attachment_link.title
דף פעילות לשגרת החשיבה רואה חושב שואל.docx

# data[].attributes.headline
מודל ששת הכובעים של דה בונו

# data[].attributes.subject
מודל ששת הכובעים של דה בונו

# data[].attributes.body
מטרה: העמקה בשיח הפדגוגי סביב ייצוגי הוראה במטרה לשפרם.

הצעות לשימוש: ניתן לשימוש בצילומי שיעור, תכנון שיעור או תוצרי תלמידים

# data[].attributes.attachment_link.title
ניתוח ייצוג הוראה ששת כובעי החשיבה.jpg

# data[].attributes.headline
עקרונות הליבה

# data[].attributes.subject
עקרונות הליבה

# data[].attributes.body
מטרה: העמקה בשיח הפדגוגי סביב ייצוגי הוראה במטרה לשפרם.

הצעות לשימוש: חקר פרקטיקה בייצוג מקוון.

# data[].attributes.attachment_link.title
חקר עקרונות הליבה.pdf

# data[].attributes.headline
ששת היבטי הבנה

# data[].attributes.subject
ששת היבטי הבנה

# data[].attributes.body
מטרה: העמקה בשיח הפדגוגי סביב ייצוגי הוראה במטרה לשפרם.

הצעות לשימוש: כמטלה טרום מפגש,  ניתוח ייצוג וידאו, ניתוח תכנון של שיעור

# data[].attributes.attachment_link.title
ניתוח שיעור בעזרת ששת היבטי ההבנה 

# data[].attributes.headline
ששת היבטי הבנה

# data[].attributes.subject
ששת היבטי הבנה

# data[].attributes.body
מטרה: העמקה בשיח הפדגוגי סביב ייצוגי הוראה במטרה לשפרם.

הצעות לשימוש: כמטלה טרום מפגש,  ניתוח ייצוג וידאו, ניתוח תכנון של שיעור

# data[].attributes.attachment_link.title
ניתוח שיעור בעזרת ששת היבטי ההבנה 

# data[].attributes.headline
שגרת חשיבה לניתוח והעמקה באמצעות מאמר 

# data[].attributes.subject
שגרת חשיבה לניתוח והעמקה באמצעות מאמר 

# data[].attributes.body
מטרה: לעודד שאילת שאלות והעמקה, זיהוי רעיונות מרכזיים.

הצעות לשימוש: למידה והעמקה בנושא החקר בקהילה.

# data[].attributes.attachment_link.title
שגרת חשיבה C4.jpg

# data[].attributes.headline
ניתוח ייצוג בשלושה צעדים

# data[].attributes.subject
ניתוח ייצוג בשלושה צעדים

# data[].attributes.body
מטרה: העמקה בשיח הפדגוגי סביב ייצוגי הוראה במטרה לשפרם, בדגש על ארבעת המרכיבים: כניסה למרחב המשמעות, נראות, רף, פומביות

הצעות לשימוש: למידה והעמקה בנושא החקר בקהילה. מתאים למגוון ייצוגי הוראה.

# data[].attributes.attachment_link.title
ניתוח ייצוג בשלושה צעדים.pdf

# data[].attributes.headline
סיכום מפגש לאחר ניתוח ייצוג הוראה באמצעות קלפי משחק 

# data[].attributes.subject
סיכום מפגש לאחר ניתוח ייצוג הוראה באמצעות קלפי משחק 

# data[].attributes.body
מטרה: מאפשר שיח פתוח נטול שיפוטיות. מאפשר להציף אתגרים וקשיים לאחר חשיפה ושיח ביקורתי בקהילה. כשרוצים להדגיש את החשיבות לעבודה עם ייצוגי הוראה.

הצעות לשימוש: בעיקר בשלבים הראשונים לעבודה עם ייצוגים. בסיום המפגש

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.description
Deal out cards at random from a shuffled deck.. Teaching resource | איזה רגש ליווה אותי לפני ניתוח הייצוג? האם הוא השתנה במהלך הניתוח?, מה מאפשר שיתוף פורה?.

# data[].attributes.headline
כלי לזיהוי צרכים

# data[].attributes.subject
כלי לזיהוי צרכים

# data[].attributes.attachment_link.title
כלי לזיהוי צרכים

# data[].attributes.headline
שגרת חשיבה מצפן

# data[].attributes.subject
שגרת חשיבה מצפן

# data[].attributes.headline
משוב לאחר שיח

# data[].attributes.subject
משוב לאחר שיח

# data[].attributes.attachment_link.title
משוב לאחר שיח

# data[].attributes.headline
קלפים לפתיחת מפגש

# data[].attributes.subject
קלפים לפתיחת מפגש

# data[].attributes.attachment_link.title
קלפים לפתיחת מפגש

# data[].attributes.headline
ידע משותף זה כוח

# data[].attributes.subject
ידע משותף זה כוח

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.title
ידע משותף הוא כוח: כך תבנו קהילה מקצועית לומדת

# data[].attributes.attachment_link.description
רוצים לעורר את הסקרנות והרצון ללמוד בקרב תלמידיכם ולשפר את הישגיהם? הכירו את הדרך שתצעיד אתכם (יחד) אל העתיד

# data[].attributes.headline
מורים טובים הם מורים לומדים

# data[].attributes.subject
מורים טובים הם מורים לומדים

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צמיחה מקצועית של מורים מתרחשת תוך כדי ההוראה שלהם. זו הייתה אחת התובנות הראשונות שלי כמורה צעירה לפיזיקה לפני שנים רבות. רק כאשר נכנסתי לכיתה וניסיתי ליישם את כל מה שלמדתי עד אז באוניברסיטה, בטכניון או במסגרת תעודת ההוראה - התחיל תהליך הלמידה שהפך אותי למורה. הלמידה שלי התרחשה יום יום, בכל שיעור ובין השיעורים; כל רעיון בפיזיקה קיבל משמעות חדשה כשחידדתי אותו לעצמי לקראת השיעור ולאחר הדיון עם התלמידים; כל שאלה של תלמיד או תלמידה הכריחו אותי לחשוב על הדברים לעומק ולהבהיר לעצמי את משמעותם. התלבטתי רבות איך לעודד את התלמידים לשאול שאלות ואיך לקדם דיונים משמעותיים בכיתה, ובד בבד התמודדתי עם החששות שלי - מה יהיה אם הם ישאלו משהו שלגביו אני לא בטוחה בתשובה הנכונה?

התיכון שבו לימדתי היה חדש ומצאתי את עצמי נזרקת למים כמורה יחידה לפיזיקה. כבר בשנה הראשונה הכנתי את תלמידיי לבחינת הבגרות בפיזיקה ומילאתי גם את תפקיד רכזת המקצוע. לא מצאתי עם מי להתייעץ, אי-אז בימים שלפני אתרי האינטרנט והפייסבוק, ובוודאי שלפני קבוצות ה-WhatsApp הייעודיות למורים. המידע הגיע לבית הספר באמצעות מכתבים, וכך, לקראת סוף השנה הראשונה שלי כמורה, נודע לי על השתלמויות הקיץ במחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן. כשפגשתי שם מומחים להוראת הפיזיקה ומורים עמיתים עם אתגרים דומים לשלי, הבנתי עד כמה חשוב להתלבט וללמוד ביחד. בהמשך, גייסתי מורים נוספים לצוות בבית הספר והשתתפתי ב"קורס מורים מובילים" במכון ויצמן, שבעקבותיו התחלתי להוביל סדנה אזורית למורים לפיזיקה ולעסוק בסוגיות הקשורות בהתפתחות מקצועית של מורים.

איך מורים לומדים? איך ניתן לקדם צמיחה מקצועית של מורים? מה מאפיין מורים מובילים ואיך ניתן לתמוך בהם? שאלות מעין אלה מעסיקות אותי עד היום, יום-יום. אשתף כאן בתובנות מרכזיות מהספרות המחקרית וממה שלמדתי במהלך השנים מעבודתי כמורה, כמובילת קהילת מורים, כמובילת תוכנית קהילות מורי הפיזיקה וכחוקרת תהליכי התפתחות מקצועית של מורים.

כמה נקודות חשובות לצמיחה מקצועית של מורים:

הידע הוא לב הדברים

הוראה היא משימה מאתגרת אינטלקטואלית, רגשית וחברתית. המורים נדרשים לא רק להבנה מעמיקה של תחום התוכן שאותו הם מלמדים, אלא גם לידע עשיר במגוון רחב של היבטים: ידע על תפיסות נפוצות של תלמידים/ות בנושאים שונים; על תהליכי החשיבה והלמידה של התלמידים/ות כיחידים וכקבוצה; על אסטרטגיות הוראה המתייחסות לידע המוקדם של התלמיד/ה; ועל סביבות למידה המאפשרות לתלמיד/ה לבנות ולארגן ידע חדש.

המורים אמורים גם להכיר היטב את תוכנית הלימודים (שהיא לעיתים קרובות עמוסה מדי וחלים בה שינויים מעת לעת); את ההנחיות לקראת בחינת הבגרות; את מגוון חומרי ההוראה הזמינים; את היתרונות והחסרונות של ייצוגים שונים לרעיון מסוים וכדומה. הידע הנדרש למורים משתנה ומתחדש כל הזמן, ומתפתח גם כתוצאה מאינטראקציות עם כיתות שונות, תלמידים שונים ושינויים חיצוניים. תהליכי שינוי הם תהליכים ממושכים הקשורים ברגשות, בחששות, בהשקפות ובהרגלים לא פחות מאשר בידע ובמיומנויות.

עם הרגליים (והראש) בכיתה - מורים לומדים כדרך חיים

למידה של מורים היא יום יומית. במסגרתה חשוב שכל אחת ואחד יבחנו באופן שוטף את פרקטיקות ההוראה ויערכו בירור עצמי מתמשך של מטרות ושיטות ההוראה שלהם ושל תפקידם בכיתה. הלמידה יכולה להתרחש באופן ספונטני, למשל בשיחות עם תלמידים מתקשים ובשיחות מסדרון עם עמיתים, או במסגרות להתפתחות מקצועית (השתלמויות, קורסים או קהילות מורים). המסגרות יכולות להיות השתלמויות ייעודיות המכוונות להוראת נושאים בתוכנית הלימודים או לרכישת מיומנויות חדשות (למשל השימוש במחשב בכיתה), או מסגרות המתמקדות בגיבוש ההשקפות של המורים לגבי הוראה ולמידה וזהותם המקצועית. מסגרות אלה מאפשרות למורים התנסות עם תמיכה מתמשכת והזדמנות לבחון את ההרגלים הקיימים שלהם, כמו גם לבנות חדשים. מסגרות משמעותיות הן ארוכות טווח, מאופיינות באווירה של אמון ותמיכה ונותנות מענה לצרכים של המורים.

יוצאים מכותלי בית הספר

יש בספרות עדויות לכך שלמסגרות להתפתחות מקצועית של מורים המתקיימות מחוץ לבית הספר יש יתרון ביצירת מרחב בטוח, ללא המחויבויות, הסחות הדעת והמתחים הנלווים לסביבה הבית ספרית. מסגרות כאלה מאתגרות את החשיבה של המורים ומאפשרות לשנות תפיסות ועמדות ללא חשש מהשפעה על ההעסקה שלהם בבית הספר. הן גם מאפשרות למורים נגישות למומחיוּת בהוראת תחום הדעת, שבדרך כלל אינה זמינה בבתי הספר.

התנאים הארגוניים בבית הספר משפיעים משמעותית על ההתפתחות המקצועית של המורים. בחלק מהמקרים המערכת (לדוגמה, מנהל/ת בית הספר) אינה מעודדת את המורים להשתתף בתוכניות להתפתחות מקצועית, ולא תמיד היא מספקת את התמיכה ההכרחית להטמעת שינויים בהוראה. זה בא לידי ביטוי במספר שעות ההוראה המוקדשות למקצוע, באופן שבו בנויה מערכת השעות ובהזדמנויות שיש למורה לפגוש מורים אחרים בצוות כדי לשתף, לסייע ולהתלבט יחד בבעיות המתעוררות תוך כדי התנסות בחידושים. העומס שבו המורים נתונים והלחץ בעבודה היום יומית עלולים לעכב את התפתחותם המקצועית, שכן יש להם מעט מדי זמן להקדיש לכך.

כוחה של קבוצה

קהילות מקצועיות לומדות מאפשרות למורים ליצור אינטראקציות עם עמיתיהם. יחד, הם יכולים לחקור את עבודתם ולערוך רפלקציה על הפרקטיקות שבהן הם נוקטים, לפעול בשיתוף פעולה זה עם זה וללמוד זה מזה, ובכך להגדיל את בסיס הידע הנוצר בכיתה הבודדת. הלמידה מניסיון אחרים מאפשרת למורים לחדד את מטרותיהם ואת ההשקפות שלהם, אך לא כל קבוצת מורים מתפתחת לקהילה לומדת. קהילה משמעותית היא זו שתאפשר פיתוח של נורמות, שפה וערכים משותפים, אמון הדדי, כבוד ותמיכה, דיאלוג רפלקטיבי פתוח ומתמשך על הוראה ולמידה, פיתוח זהות קבוצתית והתמקדות בשיתוף פעולה. קהילות אינן נוצרות בקלות. תהליכים של החלפה גלויה של רעיונות ושיתוף בדילמות מתפתחים רק בחלוף הזמן, לאחר שנבנית תחושת ביטחון בקבוצה, שגם מאפשרת לחבריה להציף מתחים ואי הסכמות.

לחלוק תחום דעת

קהילות דיסציפלינריות נמצאו יעילות לקידום צמיחה מקצועית של מורים לפיזיקה. זוהי סביבה בטוחה שבה המורים יכולים לשתף בדילמות מהפרקטיקה שלהם ולנהל שיח מקצועי עם עמיתים שעוברים התנסויות דומות ומתמודדים עם אתגרים דומים. המסגרות הללו מסייעות למורים לאבחן את קשיי התלמידים ולתת להם מענה, מפגישות אותם עם מגוון פעילויות שמעודדות מעורבות של תלמידים ומעוררות אותם לחשיבה על התכנים הנלמדים.

ההתמקדות בתחום התוכן יוצרת בקרב המורים תחושה חזקה של זהות ושל התלהבות מהוראת המקצוע ומפתחת בקרבם הבנה של המושגים והרעיונות המרכזיים בתחום הדעת ושל תהליכי הבניה של ידע חדש. ההקשר הדיסציפלינרי אף משמש כמנוף לפיתוח מיומנויות וכישורי למידה שרלוונטיים גם בהקשרים רחבים יותר: פרקטיקות חקר, פתרון בעיות, בחינת טיעונים מדעיים ולמידה עצמאית או בצוות.

אל דאגה, יש לכם גב

צורך נפוץ בקרב המורים הוא נגישות לידע אקדמי ומחקרי מטעם מומחים בתחום הדעת שלהם. נגישות כזו יכולה להינתן באמצעות "גב אקדמי". בקהילות מורי הפיזיקה, לדוגמה, ישנו צוות מוביל מהמחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן, שכולל הן אנשי אקדמיה והן מורים מנוסים. גב אקדמי כזה מאפשר קידום של תהליכי למידה שיטתיים ועמוקים, הן של המורים והן של התלמידים. הוא מזמן למורים היכרות עם ממצאי המחקרים על קשיי התלמידים בנושאים השונים, עם מגוון אסטרטגיות וגישות עכשוויות להוראה, עם מגוון רחב של חומרי למידה מבוססי מחקר, וכן מחקר מלווה שמאפשר לזהות באופן שוטף את צורכי המורים והתלמידים ולהבין מה "עובד" בשטח.

נגישות למקורות ידע מחוץ למעגל הקרוב של המורים המשתתפים בקהילה היא הכרחית. בדרך זו ניתן לקדם למידה של מורים, לאתגר הנחות קיימות, לשמור במוקד את התלמידים והלמידה שלהם, לקשור תיאוריה ופרקטיקה באופן שרלוונטי למורים ולפתח את יכולתם להשתמש בחקר ובהערכה לבקרה על ההוראה שלהם.

מודל המניפה

ישנה דרך להגיע להשפעה רחבת היקף וליצור תרבות שיח משותפת בקרב מאות מורים מכל רחבי הארץ -"מודל המניפה". במחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן מתנהלת קהילה לומדת של מורים מובילים לפיזיקה, שמנחים קהילות מורים אזוריות הפזורות ברחבי הארץ. "מודל המניפה" פועל באופן דו-כיווני ומאפשר לתהליכי הלמידה להתרחש לא רק "מלמעלה למטה" - מהצוות במכון ויצמן אל המורים המובילים והלאה למורי הקהילות ולתלמידים - אלא גם "מלמטה למעלה". כך, העדויות והתובנות מההתנסויות בכיתות ובקהילות משפיעות על פיתוח התכנים והפעילויות, בהתאם לצרכים העולים מהשטח. ההיקף הרחב והרפלקציה השיתופית מאפשרים למורים להיחשף למידע ממספר רב של מורים וכיתות ומקדמים את התפתחותם המקצועית.

כדי להוביל שינויים בקנה מידה ארצי ולתת מענה לצורכי המורים והתלמידים, יש חשיבות רבה גם לשיתוף הפעולה עם הפיקוח על הוראת המקצוע. בדרך זו ניתן להתאים את התכנים בקהילות לאילוצי תוכנית הלימודים, וכן להתאים את דרכי ההערכה לפעילויות החדשות ומבוססות המחקר המוצעות למורים. מטרת העל ברורה, וכן הדרך למימושה: כדי לקדם שינוי רחב היקף וארוך-טווח בהוראת המקצוע יש להצמיח מורים מובילים.

גם מורים מובילים צריכים תמיכה מקצועית

למורים המובילים יש תפקיד קריטי בהתפתחות קהילות של מורים ובקיומן כקהילות לומדות לאורך זמן. מורים שמובילים קהילות מתמודדים עם אתגרים ייחודיים, השונים מהאתגרים של מורים שממלאים תפקידי הובלה אחרים במערכת החינוך, כמו רכזי מקצוע, מדריכים וכדומה. הם צריכים לעבור שינוי משמעותי מתפקידם הרגיל, כמורים בכיתות, לתפקיד של תמיכה במורים עמיתים כלומדים מבוגרים. והרי אלה כבר בעלי ניסיון, ידע מעשי, עמדות ותפיסות עולם ומגוון של הרגלים וחוויות מהכיתות.

כדי לדרבן מורים להיפתח, לשתף בקשיים ובהצלחות, להתלבט ביחד, להתנסות בגישות הוראה חדשות ולבצע שינויים, המורים המובילים צריכים לדעת להקשיב ולבסס קשרי אמון ושיתוף פעולה עם מורי הקהילה. הם אמורים להוות עבורם מודל מקצועי, לגלות בעצמם פתיחוּת לרעיונות חדשים בהוראה ונכונות לקחת סיכונים ולדעת להוביל דיונים מאתגרים על פרקטיקות יום יומיות.

לא פעם המורים המובילים צריכים להתמודד עם ספקנות ואפילו התנגדות מצד מורי הקהילה, שבאופן טבעי נוטים לשמר את ההרגלים ואת התפיסות שלהם ולא תמיד מתלהבים משינויים. את האתגרים האלה תיארה אחת המורות המובילות לפיזיקה: "הליווי של מורים בקהילה שונה לגמרי מאשר השתלמות שבה 'מעבירים חומר'. הוא כולל הובלה של המורים בתהליך העמוק שהם עוברים, גם מבחינת התפיסה הפדגוגית וגם ביצירה המשותפת בקהילה, וזה מאוד מאתגר. לא כולם מתלהבים מייד, לא כולם עושים ישר את הסוויץ', אבל יש סיפוק כשאנחנו רואים מורים שהגיעו אלינו לפני כמה שנים עם המון התנגדויות והיום הם ממש רצים איתנו קדימה".

כדי שיוכלו להתמודד עם האתגרים, חשוב לתת למורים המובילים תמיכה שוטפת במסגרת קהילת מורים מובילים שמתמודדים עם אתגרים דומים ולעודד תהליכים של רפלקציה שיתופית על בסיס העדויות מהכיתות ומהקהילות. המפגשים בקהילת המובילים משמשים מודל להובלת המפגשים בקהילות האזוריות באמצעות המשגה, החצנה ודיונים על מטרות ושיקולי דעת. יחד חושבים מה מתאים, מה "עובד" אצל רוב המורים, מה אפשר ואיך כדאי.

הזדמנויות ואתגרים לשנים הבאות

מערכת החינוך עברה כברת דרך בעשור האחרון בגישתה לצמיחה מקצועית של מורים. כיום יש הכרה מערכתית בכך שמורים טובים הם מורים שלומדים ומתפתחים כל הזמן, כדרך חיים, וכי צריך לזמן להם מסגרות מתאימות לכך. אחת הדוגמאות הבולטות היא התמיכה בקהילות המורים, ובמיוחד תהליך ההסדרה של הקהילות הדיסציפלינריות.

זוהי השנה ה-11 לפעילותן של קהילות מורי הפיזיקה. מראשיתן, הן מלוות במחקר שממצאיו מעידים לא רק על שביעות הרצון של המורים, שממשיכים להשתתף שנה אחר שנה, אלא גם על שינויים בידע ובתפיסות שלהם ועל שינויים משמעותיים בכיתות. הפרקטיקות החדשות המוטמעות, כך על פי המחקר, מתמקדות בצרכים ובקשיים של התלמידים. אחד המפתחות להצלחה הוא שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים: מכון ויצמן, משרד החינוך והפיקוח על הוראת הפיזיקה, המורים המובילים ומורי הקהילות.

יחד עם זאת, בתנאי ההעסקה הנוכחיים של מורים בבתי הספר, נדרשת התמודדות עם לא מעט אתגרים. ההשתתפות במסגרות להתפתחות מקצועית יוצרת עומס נוסף על עומס העבודה הרב המוטל על המורים. יתרה מכך, אין הכרה של ממש במסלולי התפתחות מקצועיים שישפרו את מעמד המורים בישראל ויעודדו מורים להמשיך לצמוח. אני מקווה שתימצא דרך להכיר בתפקיד המורים המובילים כפי שראוי לתפקיד החשוב והמאתגר שהם ממלאים.

אתגר מרכזי נוסף הוא המתח המובנה בין כמות לבין איכות. מרכיב חיוני בהצלחתן של מסגרות איכותיות להתפתחות מקצועית הוא פיתוח של חומרי הוראה ולמידה מתאימים ומבוססי מחקר, הדורש משאבים ותקצוב. כתוצאה מריבוי המסגרות להתפתחות מקצועית של מורים והמשאבים המוגבלים, מצטמצמת היכולת של כל אחת מהתוכניות הקיימות לגדול, להתפתח ולהשפיע לאורך זמן. הבטחת תמיכה ורציפות רב-שנתית היא תנאי הכרחי לפעילות ארוכת טווח ובת-קיימא של מסגרות איכותיות לצמיחה מקצועית של מורים.

אסיים בתקווה שמערכת החינוך תשכיל להמשיך לקדם ולתמוך בצמיחה המקצועית הנחוצה כל כך למורים. כפי שהיטיבה לנסח זאת אחת המורות המשתתפות בקהילות מורי הפיזיקה: "הקהילה מאפשרת לנו לצמוח ונותנת לנו תמיכה מקצועית, רגשית וחברתית. אני מרגישה בקהילה כמו במשפחה, מוקפת באנשים שמבינים אותי ויודעים באילו קשיים אני נתקלת. ביחד אנחנו לומדים 'לקרוא' את התלמידים - מה ואיך הם חושבים ואיזה כלים להתאים להם. הקהילה תורמת לא רק לידע שלנו אלא גם לחוסן וליכולת להתחדש וללמוד ביחד כל הזמן".
תודות והערכה:
אני מבקשת להודות לכל האנשים היקרים במחלקה להוראת המדעים במכון ויצמן למדע, שתרמו ותורמים לצמיחה המקצועית שלי. תודה גדולה והערכה עצומה למנחות שלי לדוקטורט ולפוסט דוקטורט: פרופ' בת שבע אלון, ד"ר אסתר בגנו ופרופ' עידית ירושלמי; תודות לחברותיי ולחבריי להובלת קהילת המובילים במהלך השנים: ד"ר חנה ברגר, גב' אסתי מגן, ד"ר זהורית קאפח, ד"ר מיכל ולטר, מר קובי שורצבורד וגב' עדי נגה; לחבריי בקבוצת הפיזיקה במחלקה להוראת המדעים; לשותפים לדרך בפיקוח על הוראת הפיזיקה, ד"ר צביקה אריכא וד"ר אורנה בלומברגר. תודה מיוחדת למורים המובילים את קהילות מורי הפיזיקה על המסע המשותף, המסירות, ההתלהבות והמחויבות לצמיחה המקצועית של המורים לפיזיקה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מורים טובים הם מורים לומדים: להצמיח מורים מובילים

# data[].attributes.attachment_link.description
צמיחה מקצועית של מורים מתרחשת תוך כדי ההוראה שלהם. זו הייתה אחת התובנות הראשונות שלי כמורה צעירה לפיזיקה לפני שנים רבות. רק כאשר נכנסתי לכיתה וניסיתי ליישם את כל מה שלמדתי עד אז באוניברסיטה, בטכניון או במסגרת תעודת ההוראה - התחיל תהליך הלמידה שהפך אותי למורה.

# data[].attributes.headline
10 טיפים מנצחים לבניית קהילה לומדת

# data[].attributes.subject
10 טיפים מנצחים לבניית קהילה לומדת

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רכזים / מורים מובילים / סגנים / מדריכים - נבחרתם להוביל צוות? מצוין, אבל בעצם, זה לא כל כך פשוט. לא כל קבוצת אנשי צוות הנפגשת ללמידה משותפת היא קהילת לומדים מקצועית. לקהילת לומדים ישנם מאפיינים ייחודיים עליהם אתם מוזמנים לקרוא כאן.

אם צלחתם את שלב ההקמה, הגיע הזמן לחתור לטיפוח קהילה בה החברים מדווחים על התפתחות אישית ומקצועית, שיפור ביכולת לעבוד בצוות ולשתף פעולה, חיזוק תחושת השייכות למקצוע, פתיחות וגמישות לקבלת שינויים, שיפור בעבודת המורה וקידום הישגים. קבלו עשרה טיפים לקהילת לומדים מנצחת:

לפני המפגש

1. מיתוג - תנו שם מעורר עניין לקהילת הלמידה שלכם. הייתם רוצים להשתתף בקהילה ששמה "העצמת חוזקות התלמיד" או בקהילה ששמה "כל אחד יכול"?, "גיוון בדרכי הוראה" או "לצאת מהקופסא"?, "מנהיגות פדגוגית מקדמת הישגים" או "נבחרת בית ספרית מקדמת ומובילה להצלחה"?, "משוב מקדם למידה" או "הפידבק המושלם"? מצאו שם במה לקהילה שלכם וצרפו משפט הסבר קצר המציג את מהותה. בבחירת השם, שלבו רכיבים מעצימים המתייחסים לקהילה כקבוצת איכות מובילה.

2. הזמנה - מפגש הקהילה מתחיל עוד לפני המפגש עצמו, כבר בשלב פרסום ההודעה (או התזכורת) על קיום המפגש. צרו הזמנה המציגה את נושא המפגש ומעוררת מוטיבציה לקחת בו חלק. צרו הזמנה מעוצבת ובה פרטים טכניים (זמן, מקום, שעה, לוח זמנים) ועשו שימוש בניסוח מעורר מוטיבציה, עניין, ציפייה ורצון לקחת חלק. שלבו בהזמנה מגע אישי המעורר תחושות של שייכות, קרבה ואכפתיות והשתמשו בהיגדים כמו "אני מחכה לך", "את חשובה לנו", "שווה לך לקחת חלק במפגש".

3. סדירויות - מבנה יוצר תהליך, ועל כן, הקדישו זמן להבניית סדירויות למפגשי הלמידה המשותפים. סדירות מאפשרת שגרה, היערכות ללוח זמנים ברור, יציבות, ביטחון, רצינות ואחריות. סדירות כוללת קביעת תאריכים לאורך השנה, תדירות, הגדרת פרק זמן המפגש, תנאים פיזיים הולמים (כיבוד, מחשב, מקרן, היערכות לצורת ישיבה) וסטינג פנימי ברור. את הסדירויות יש להבנות מול מנהל בית הספר ובהתאם לעומסים של לוח הגאנט הבית ספרי.

*טיפ בונוס: חתרו לקיים מפגשים ארוכים (לפחות שעה וחצי) המאפשרים להעמיק בלמידה המשותפת ואינם מהווים "טעימה" או למידת אינסטנט.

במפגש

פתיחה מקרבת - פתחו כל מפגש בפתיחה חווייתית ומקרבת, בהשתתפות הנוכחים כולם, על מנת ליצור יחסי אמון בין חברי הקהילה, לגבש את הקהילה כקבוצה חברתית, לקרב בין המשתתפים ובין המנחה ולקרב בין המשתתפים לנושא הנלמד. פתיחה מקרבת יכולה להיות סבב של מילה אחת, מעגל שיח, דיון משותף, שיתוף של חוויה, משחק, פעילות עם קלפים השלכתיים ועוד.

שיתוף עמיתים - תנו במה ליוזמות של המשתתפים בקהילה, אפשרו להם להציג את ההצלחות שלהם ואפשרו מדי מפגש למידת עמיתים מצמיחה ומעצימה הכוללת משוב מקדם לכלל המשתתפים. הפומביות הפדגוגית והשיתוף הם הזדמנות לנראות. במקביל, יצירת המרחב השיתופי ומעורבות המורה בו מייצרת עבורו מחויבות לקהילה ומגדילה את תחושת השייכות שלו.

זכרו, השיתוף יכול להיות מסוכן ומאיים. יש בו מידה מרובה של חשיפה ויציאה מן המרחב האינטימי והמוגן. הקפידו לייצר מרחב בטוח עבור המשתתפים: שמרו על קוד אתי הכולל התייחסות לשמירה על פרטיות המשתתפים, שאילת שאלות מצמיחות ולא שיפוטיות, התייחסות לסוגיה ולא לאדם, כנות והקשבה, תגובות נעימות ומכבדות וכן מרחב המעודד תחרות בריאה ולא פוגענית. צרו טבלה שיתופית בה כל משתתף משבץ את עצמו בתאריך המתאים לו ובוחר את הנושא שיציג אודותיו.
*טיפ בונוס: תנו פומביות לתוצרי הקהילה ולעשייה של המשתתפים בה. כתבו מכתב למנהלת בית הספר והציגו עשייה של אחד המשתתפים, העלו תוצרים לקבוצת וואטסאפ משותפת וכתבו מילים טובות או שלחו מכתב לפיקוח (אם אתם בעלי תפקיד).

דוגמא אישית (מודלינג) - היו דוגמא אישית לחברי הקהילה שלכם להבניית ידע ומיומנויות למידה. הציגו בקצרה עיקרון הקשור לנושא הנלמד ואפשרו למשתתפים לחקור את העקרון שהצגתם, להציע דוגמאות ליישום, להתאים לידע קיים ולפתח ידע חדש תוך שימת דגש על למידה פעילה ומעורבות בכל שלב. שלבו בלמידה תפיסות חינוכיות ופדגוגיות והציעו פרקטיקות יישומיות מתאימות. הציגו כיצד אתם מיישמים את העקרון בשדה החינוכי ותנו ודוגמאות מניסיונכם.
*טיפ בונוס: הקפידו לדבר "בגובה העיניים" ולא כדמות המורה המושלם והיודע-כול. המורה המושלם מעורר התנגדות, עשוי ליצור אנטגוניזם ומפחית את המוטיבציה של המשתתפים. הציגו גם את האתגרים שבדרך ודברו בצניעות על ההצלחות. צרו תחושה שכל אחד יכול ואנו כאן, חברי הקהילה נמצאים יחד כדי לתמוך זה בזה לאורך כל הדרך.

יצירה והתפתחות - הקפידו על מבנה מפגש המאפשר לחברי הקהילה ליצור יחד ידע משותף וחדש, המתפתח בתוך קהילת המורים ועובר גיבוש והעצמה בעזרת עמיתים החולקים התנסויות דומות. צרו למידה מתמשכת, המשפרת את הפרקטיקה המקצועית של מורים, באמצעות שיתוף של חברי הקהילה בפרקטיקות ההוראה בהן הם עושים שימוש.

התמקדו בקידום למידה של כל המשתתפים תוך כדי שימוש מיטבי בחוזקות של עמיתים לקהילה. כל אחד ממשתפי הקהילה הוא בעל מאפיינים ייחודיים, חוזקות ויכולות, שאותם הוא משתף עם חברי הקהילה ובכך הוא תורם להתפתחותה המקצועית של הקבוצה ומתפתח כפרט.

שיום והמשגה - הציגו באופן מפורש את העקרונות שאתם מקדמים, ולאחר כל פעולה שיימו והמשיגו את המושגים המקצועיים המתאימים. הסבירו את שיקולי הדעת ואת היתרונות של כל כלי או עקרון שלמדתם יחד, כיצד מחברים אותו לפרקטיקה ההוראתית ומהי משמעותו בשדה החינוכי.

הלמידה עצמה לא מוכרחה להיות למידה תאורטית או להתחיל מן התאוריה. היא יכולה לנבוע מן העשייה. אפשר למשל להתבונן ביחד בשיעור מצולם לצורך בחינה של סוגיה כללית העולה מן השיעור; לבחון את תפיסות המורים בקשר לדרך הוראה מסוימת; להתמודד עם נושא קשה בתוכנית הלימודים; לנתח במשותף מבחן שתלמידים רבים נכשלו בו; לבדוק ביחד דרכים לתת מענה לקבוצת תלמידים מתקשה; או כל בעיה אחרת שעולה מן העשייה.

הקפידו לשאול: כיצד ניתן ליישם את העקרון שלמדנו? כיצד העקרון יבוא לידי ביטוי בכיתה? מהי תרומתו של העקרון לתהליכי הוראה-למידה? האם יש דרכים נוספות ליישם את העיקרון? האם ישנם אתגרים? כיצד נוכל להתמודד איתם?

דף ניווט - הכינו דף מסכם המציג את העיקרון המרכזי שנלמד במפגש, דרכי פעולה מומלצות והצעות ליישום.
*טיפ בונוס: אספו את הידע החדש שיצרו המשתתפים ושגרו להם לאחר המפגש. *טיפ בונוס 2: צרו תלקיט/ תיקיית DRIVE שיתופית לחברי הקהילה בה יועלו חומרים רלוונטיים, כלים שנלמדו והצעות ליישום.

סיכום - סיימו את המפגש בחשיבה רפלקטיבית על הלמידה: מה עשינו? כיצד עשינו? איך הרגשנו? מה למדנו על עצמנו? מה למדנו על חברי הקבוצה? מה חשבנו? מה עבד ומה פחות ומדוע? מה הפתיע אותנו? מה היו ההנחות / ההשערות שלנו, האם הן אומתו ביישום? מה היה קשה? מדוע זה היה קשה? מה עוד עלינו ללמוד כדי להתקדם? מה החוזקות ומה החולשות של פרקטיקת ההוראה שלנו? איך הדרך שבה אנחנו מלמדים משפיעה על הלמידה של התלמידים שלנו? האם יש משהו שעלינו לעשות אחרת? אלו עוד דרכים קיימות?
*טיפ בונוס: השתמשו בכלים מגוונים ומשחקיים לסיכום המפגש, כלים שהמורים יכולים ליישם גם בכיתה לסיכום שיעור או לסיכום תהליך של למידה.

וטיפ אחרון לאחרי המפגש:

הכרת תודה - הכירו תודה למשתתפים במפגש. הקפידו להודות על הזמן שהקדישו ועל שיתוף הפעולה, העניקו מילה טובה באופן אישי ובאופן קבוצתי.

# data[].attributes.attachment_link.title
10 טיפים מנצחים למובילי קהילת לומדים מקצועית

# data[].attributes.attachment_link.description
רכזים / מורים מובילים / סגנים / מדריכים - נבחרתם להוביל צוות? מצוין, אבל בעצם, זה לא כל כך פשוט. לא כל קבוצת אנשי צוות הנפגשת ללמידה משותפת היא קהילת לומדים מקצועית. לקהילת לומדים ישנם מאפיינים ייחודיים עליהם אתם מוזמנים לקרוא כאן.

# data[].attributes.headline
מהיכן להתחיל? 

# data[].attributes.subject
מהיכן להתחיל? 