# data[].attributes.body
Møde borger i øjenhøjde grundet alder.
Har behov for at blive dirigeret og støttet i den rigtige retning.
Forholde sig meget åben og lyttende.

# data[].attributes.body
Ved sygdom og svækkelse kan vi forestille os at denne type ville blive stædig, stresset muligvis deprimeret, da denne type sidder på en stor indtægtsdel og ansvar der kobler hverdag og arbejde sammen.

# data[].attributes.body
Denne type ville være mere modtagelig over for hjælp fra det offentlige. De mister deres forsørgelsesgrundlag og bliver afhængige af det offentlige. Skal man på offentlig ydelse, vil tilgangen være nemmere da lønarbejderen i forvejen er vant til faste tider og struktur.

# data[].attributes.body
Denne type er vant til at have stor indflydelse i ejet liv. Det vil være mere vanskeligt for denne type at være i patientrollen, da de har store forventninger og behov som SKAL imødekommes.

# data[].attributes.body
Evt selv kunne hente mad eller andet hvis behov for det.
God tilgængelighed til selv at kunne løse evt problemer/udfordringer

# data[].attributes.body
Stiller ikke så store krav
Har nemmere ved at tilpasse sig den standard der allerede er.

# data[].attributes.body
Forventer finere luksuriøse omstændigheder.
En vis standard
evt. kunne vælge mellem forskellige måltider

# data[].attributes.body
Livsform er et teoretisk begreb, som ud over beskriver menneskets forhold til arbejde, men også beskriver deres forhold til deres familie, pligter, uddannelse, fritid, opdragelse mm. Teorierne forholder sig til, hvordan de forskellige mennesker håndtere deres hverdag, hvad der har værdi og giver mening for dem. Hvordan de forholder sig til andre menneskers måder at leve livet på. Livsformernes forskellige holdninger og værdier afspejler sig også i deres tilgang til sundhedsvæsnet.

# data[].attributes.body
Alle mennesker har en livshistorie, Som
SSA´er er det vigtigt, at du er nysgerrig og lader vores borgere fortælle om deres baggrund. Det at de får lov at fortælle deres historie, kan være med til at beskytte borgeren mod stress og usikkerhed.
Ved at vi lytter til borgerens historie, viser vi at han/hun har betydning, og vi viser forståelse for deres kultur, religion og værdier. På den måde skaber vi et forhold til borgeren, som giver tillid og tryghed. Disse basale følelser er med til at beskytte vores borger, som hvis de pga. en krise såsom sygdom eller funktionsnedsættelser føler de er i sikkerhed med os.

# data[].attributes.body
det er vigtigt at men har kendskab til hver borger livshistorie. da det ofte er udgangspunkt hvordan menneske er opdraget og vilkår det har levet under/levet med og hvad borgerne har behov for

# data[].attributes.body
Vi kan hjælpe borgeren med at håndtere deres ændrende livsvilkår - livshistorien kan få borgeren til at finde metoder til at mestre den nye situation. Hvordan har borgeren tidligere håndteret svære situationer? Er der redskaber fra tidligere, som borgeren kan bruge i sin nuværende situation.
Få ideer til, hvordan du kan hjælpe: hvis borgeren ikke kan klare sin hverdag pga. nedsat funktionsevne, så kan livshistorien give dig en ideer til, hvordan du kan støtte borgeren i at vedligeholde sin funktionsevne.

# data[].attributes.body
Borgeren føler sig:
Set, hørt og lyttet til, taget alvorligt.
Du får skabt tryghed, en god relation og et godt samarbejde