# data[].attributes.headline
Aizvēsture no ~3milj.g.p.m.ē. līdz 2500.g.p.m.ē.

# data[].attributes.subject
Aizvēsture no ~3milj.g.p.m.ē. līdz 2500.g.p.m.ē.

# data[].attributes.body
Pirmā cilvēkveidīgā būtne- kļūst līdz saprātīgajam, uguns prasmes, darbarīki, reliģijas pirmsākumi, dzīvo alās un zaru būdās, sākotnēji apdzīvo āfriku, pēctam pārvietojas par visiem kontinentiem

# data[].attributes.body
Veidojas bari no 25-100 cilvēku, dzimta jeb ģints bari, mednieku, zvejnieku un augus savācējsaimniecības, atbildīgais cilšu vecākais, dzīvo zaru būdās, nemitīgi pārvācās, pirmais mājdzīvnieks suns, darbarīku pilnveidošana.

# data[].attributes.body
Pāreja no savācējsaimniecībām uz ražotājsaimniecībām, auglīgajā pusmēnesī veido patstāvīgas dzīves vietas, pirmais akmens urbis, izmanto dzelzs rūdu, trauki, audumi, sāk veidot kalendāru, veidojas ciemi un ielākas pilsētas, dzīves vietas tuvāk lielajām upēm, veido ūdens kanālus, ciemu kontrolē atbildīgais, kas uzrauga kanālus, veidojas lopkopības un graudu saimniecības, notiek preču maiņa.

# data[].attributes.headline
~10 500.g.p.m.ē. pirmo iedzīvotāju ienākšana Latvijā

# data[].attributes.subject
~10 500.g.p.m.ē. pirmo iedzīvotāju ienākšana Latvijā

# data[].attributes.body
Latvijas teritorijā senākie zināmie iedzīvotāji bija ziemeļbriežu mednieki, kuri no dienvidiem ieklejoja paleolīta beigu posmā. Šajā laikā valdīja subarktisks klimats ar tundras veģetāciju. Arheoloģiskās liecības par paleolīta cilvēku klātbūtni iegūtas galvenokārt pie Daugavas un Lielupes; nozīmīgākā zināmā dzīvesvieta ir Salaspils Laukskolas apmetne.

# data[].attributes.headline
~3500.g.p.m.ē. pirmās liecības par neolīta revolūciju Latvijā.

# data[].attributes.subject
~3500.g.p.m.ē. pirmās liecības par neolīta revolūciju Latvijā.

# data[].attributes.body
Iedzīvotāju skaita pieaugums un lauksaimniecības zemes noplicinājums sekmēja to virzīšanos tālāk pa upju auglīgajiem krastiem. Ap 4500.g. p.m.ē. jaunais ražošanas veids bija sasniedzis Eiropas ziemeļrietumus.

# data[].attributes.body
Vēlā akmens laikmeta (neolīta) vidū ap 3400.g.p.m.ē no Lādogas ezera apkaimes Latvijas teritorijā ienāca ciltis ar somugru (mongoloīdā tipa) iezīmēm.. Šajā laikā Latvijā jau dzīvoja vietējie eiropeīdi, kas piederēja pie Narvas kultūras atzariem.

# data[].attributes.body
Latvijas teritorijas indoeiropeizācija pēc dažu zinātnieku uzskatiem saistīta ar ap 2300.g.p.m.ē, kad tur izplatījās kaujas cirvju un auklas keramikas kultūras ciltis. Tomēr jaunākie pētījumi rāda, ka šiem procesiem varētu būt ilgstošāks raksturs. Tiek uzsvērts, ka baltu ciltis nav ieceļojušas Latvijas teritorijā „gatavā” veidā, bet veidojušās uz vietas ilgākā laika posmā jau kopš agrā neolīta.

# data[].attributes.headline
1186.g. Vācietis Meinards kļūst par bīskapu līvu zemēs.

# data[].attributes.subject
1186.g. Vācietis Meinards kļūst par bīskapu līvu zemēs.

# data[].attributes.body
Svētais Meinards bija pirmais baltu cilšu apustulis, pirmais Baznīcas organizācijas veidotājs Baltijas reģionā, ko vēlāk sāka saukt par Livoniju. Indriķis ap 1205. gadu Meinardu raksturo kā godavīru sirmiem matiem. Meinards bija augustīniešu ordeņa mūks un Zēgebergas abatijas klostera kanoniķis Holšteinā.

# data[].attributes.headline
1198.-1290.g. krusta karos tiek iekarota Latvijas zemes.

# data[].attributes.subject
1198.-1290.g. krusta karos tiek iekarota Latvijas zemes.

# data[].attributes.headline
1201.g. Vācieši uzceļ savu apmetni Rīgā.

# data[].attributes.subject
1201.g. Vācieši uzceļ savu apmetni Rīgā.

# data[].attributes.body
Tā kā Ikšķile atradās pārāk tālu no Daugavas ietekas jūrā, turklāt kuģošanu apgrūtināja Rumbulas krāces un apdraudēja lībiešu uzbrukumi, Alberts nolēma Rīgas upes un Daugavas krastos dibināt jaunu pilsētu, kas kļūtu par galveno vācu atbalsta bāzi.

# data[].attributes.body
Saules kauja bija viena no lielākajām Ziemeļu krusta karu kaujām, kas notika 1236. gada 22. septembrī pie Saules zemes ziemeļu robežas. Tajā žemaišu un zemgaļu karaspēks Vikinta vadībā iznīcināja apvienoto krustnešu karaspēku, kurā ietilpa gan ārzemju bruņinieki, gan Zobenbrāļu ordeņa mestra Folkvīna un tā sabiedrotā Pleskavas kņaza karaspēks, gan arī katoļu ticībā pārgājušo vietējo līvu, letgaļu un igauņu vasaļu karavīri.

# data[].attributes.body
Durbes kauja bija viena no izšķirošākajām kaujām Ziemeļu krusta karos (12.-14. gs), kurā žemaišu un kuršu karaspēki sakāva krustnešus un viņu tābrīža sabiedrotos prūšus.

# data[].attributes.headline
1525.g.- ziņas par pirmo grāmatu latviski.

# data[].attributes.subject
1525.g.- ziņas par pirmo grāmatu latviski.

# data[].attributes.body
Pirmā zināmā grāmata latviešu valodā bija iespiesta 1525. gadā Vācijā Rīgas latviešu luterāņu draudzei. Līdz mūsdienām neviens grāmatas eksemplārs nav saglabājies. Senākās līdz mūsdienām saglabājušās grāmatas latviešu valodā ir katķismi.

# data[].attributes.headline
1554.g. Livonijā tiek izsludināta ticības brīvība

# data[].attributes.subject
1554.g. Livonijā tiek izsludināta ticības brīvība

# data[].attributes.body
1554 Valmieras landtāgs pasludina ticības brīvību Livonijā.

# data[].attributes.headline
1561.g.- Livonijas likvidācija, Pārdaugavas un Kurzemes- Zemgales hercogistu izveidošana Polijas- Lietuvas sastāvā

# data[].attributes.subject
1561.g.- Livonijas likvidācija, Pārdaugavas un Kurzemes- Zemgales hercogistu izveidošana Polijas- Lietuvas sastāvā

# data[].attributes.body
Livonijas karš - 25 gadus ilgs (1558 - 1583) karš ar pārtraukumiem starp Krievijas caristi un Livonijas konfederāciju (1558-1561) par Livonijas mantojumu un pieeju Baltijas jūrai.

Karadarbības vieta: Livonija, Krievija, Polija - Lietuva.

16. gs. Krievijas valsts attīstībai bija nepieciešama tieša satiksme ar R-Eiropu, bet Livonija to kavēja. Tieksmi pēc Baltijas jūras ostām - Narvas, Rīgas, Rēveles, nosacīja arī tirgotāju intereses.

# data[].attributes.headline
1600-1629.g- Polijas-Lietuvas  un Zviedrijas karš. Pārdaugavas hercogistes sadale poļu Latgale (Inflantijā) un zviedru Vidzeme

# data[].attributes.subject
1600-1629.g- Polijas-Lietuvas  un Zviedrijas karš. Pārdaugavas hercogistes sadale poļu Latgale (Inflantijā) un zviedru Vidzeme

# data[].attributes.body
Eiropā 17. gs. izveidojās un nostiprinājās absolūtisms – politiskā iekārta, kurai bija raksturīga: stingra centralizācija, algotu profesionālu ierēdņu pārvaldes aparāts, armija, centralizēta nodokļu sistēma.

Šajā laikā lielākajā daļā Eiropas notika karadarbība, kas ieguva nosaukumu Trīsdesmit gadu karš. Sākotnēji karš bija kā protestantisma un katolicisma cīņa vācu zemēs, bet būtībā tas bija karš par lielvalstu ietekmes sfērām Eiropā.

17. gs. Zviedrija bija kļuvusi par lielvalsti.

# data[].attributes.headline
1710.g.- Krievijas impērija iegūst zviedru Vidzemi

# data[].attributes.subject
1710.g.- Krievijas impērija iegūst zviedru Vidzemi

# data[].attributes.body
17. gadsimtā Krievija bija paplašinājusi savas teritorijas uz austrumiem un 18. gs. sākumā atsāka cīņu rietumos pret Zviedriju – par izeju pie Baltijas jūras.

1700. gadā sākās Ziemeļu karš, kas ilga 21 gadu.

Krievijas sabiedrotie karā pret Zviedriju bija Dānija un Polija-Lietuva.

Karadarbība notika plašā teritorijā: Zviedrijā, Krievijā, Polijā, Dānijā.

# data[].attributes.headline
1772.g- Krievijas impērija iegūst poļu Latgali

# data[].attributes.subject
1772.g- Krievijas impērija iegūst poļu Latgali

# data[].attributes.body
1772. gadā Latgali pievienoja sev Krievijas impērija, administratīvi iekļaujot Pleskavas guberņā kā Daugavas provinci, kas tika sadalīta 3 apriņķos

# data[].attributes.headline
1795.g.- Krievijas impērija iegūst Kurzemes- Zemgales hercogisti

# data[].attributes.subject
1795.g.- Krievijas impērija iegūst Kurzemes- Zemgales hercogisti

# data[].attributes.body
Pēc Jēkaba dēla Frīdriha Kazimira nāves 1698. g. par hercogu kļuva hercogs Frīdrihs Vilhelms, kuram bija 6 gadi. Līdz viņa pilngadībai faktiskais hercogistes vadītājs bija viņa tēvocis poļu ģenerālis Ferdinands.

1711. g. Frīdrihs Vilhelms apprecējās ar Annu Ivanovnu (vēlāko Krievijas imperatori), taču atceļā no kāzām mira. Līdz 1730. g. hercogistē valdīja Anna kopā ar Ferdinandu.

Pēc Annas kļūšanas par Krievijas imperatori, par vienīgo hercogu palika Ferdinands. Viņam nebija pēcnācēju, tādēļ bija daudz pretendentu uz hercoga troni.Viens no tādiem bija Morics, Polijas karaļa un Saksijas kūrfirsta Augusta II dēls, ievēlēts par hercogu 1726. g. Viņš nepatika Krievijai, kuras karaspēks iebruka hercogistē un padzina Moricu.

Kad par Krievijas imperatori kļuva Anna Ivanovna, viņa par Kurzemes hercogu 1737. g. iecēla savu favorītu Ernstu Johanu. Viņš pēc Annas nāves nonāca nežēlastībā un bija spiests atstāt Kurzemi. Ar Polijas karaļa piekrišanu viņš turpināja vadīt hercogisti caur korespondenci. Taču ar to nebija mierā muižniecība. Polijas karalis Augusts III padevās muižnieku spiedienam un par jauno hercogu iecēla savu dēlu Kārli. Tādējādi formāli hercogistei bija divi valdnieki. Vēlāk Krievijas imperatore Katrīna II ļāva Ernstam Johanam atgriezties no trimdas. 1769. g. viņš atteicās no troņa par labu savam dēlam Pēterim Bīronam. Viņš valdīja līdz 1795. g. līdz trešajai Polijas dalīšanai, un bija pēdējais Kurzemes - Zemgales hercogistes hercogs.

# data[].attributes.headline
1817.g. Latvijas teritorijā atceļ dzimtbūšanu.

# data[].attributes.subject
1817.g. Latvijas teritorijā atceļ dzimtbūšanu.

# data[].attributes.body
Zemnieki kļuva par personiski brīviem cilvēkiem, taču muižnieka īpašumā palika zeme kopā ar mājām. Zemnieks zemi varēja izmantot, ja ar muižnieku tika noslēgts nomas līgums. Zemniekiem tāpat tika atņemta daļa kustamās mantas, jo tika noteikts, ka klaušu pildīšanai nepieciešamais minimums (darbarīki, rati u.c.) pieskaitāms pie mājām.

# data[].attributes.headline
1861.g. Latgalē atceļ dzimtbūšanu( kopā ar dzimtbūšanas atcelšanu Krievijā).

# data[].attributes.subject
1861.g. Latgalē atceļ dzimtbūšanu( kopā ar dzimtbūšanas atcelšanu Krievijā).

# data[].attributes.headline
1868.g. Nodibina Rīgas Latviešu biedrību.

# data[].attributes.subject
1868.g. Nodibina Rīgas Latviešu biedrību.

# data[].attributes.body
Rīgas Latviešu biedrība ir viena no vecākajām latviešu sabiedriskajām organizācijām, kas dibināta 1868. gadā, likvidēta 1940. gadā un atkal atjaunota 1989. gadā.

Biedrība rīko ar tautas tradīcijām saistītus sabiedriskus pasākumus un atbalsta dažādu kolektīvu darbību.

# data[].attributes.headline
1873.g. Notiek Pirmie Vispārīgie latviešu Dziedāšanas Svētki.

# data[].attributes.subject
1873.g. Notiek Pirmie Vispārīgie latviešu Dziedāšanas Svētki.

# data[].attributes.body
Pirmie vispārīgie latviešu dziedāšanas svētki notika 1873. gadā no 26. līdz 29. jūnijam Rīgā. Tajos piedalījās 46 kori ar kopējo dziedātāju skaitu — 1003.

# data[].attributes.headline
1905.g. Latvijas zemēs kā visā krievijas impērijā notiek revolūcija

# data[].attributes.subject
1905.g. Latvijas zemēs kā visā krievijas impērijā notiek revolūcija

# data[].attributes.body
1905. gada revolūcija bija visaptverošs galvenokārt savstarpēji nesaistītu mierīgu protesta akciju un vardarbīgu sacelšanos kopums Krievijas Impērijā, kas bija vērsts pret pastāvošo režīmu. 1905. gada revolūcijas rezultātā Krievijas Impērijā tika ieviestas demokrātiskas reformas, kas gan pilnībā realizētas netika. Valdības agresīvā reakcija uz revolūcijas notikumiem un pēc tās sekojošās represijas pret revolūcijas dalībniekiem vēl vairāk mazināja iedzīvotāju uzticību valdošajam režīmam.

# data[].attributes.body
Šajā dienā Latvijas Tautas padome Rīgas pilsētas 2. teātra ēkā paziņoja, ka suverēnā valsts vara Latvijā ir pārgājusi tās rokās un vērsās pie Latvijas pilsoņiem ar uzsaukumu, kurā pasludināja, ka Latvija ir patstāvīga, neatkarīga un demokrātiska republika un to vada Latvijas Pagaidu valdība.

# data[].attributes.body
Latvijas brīvības cīņas jeb Latvijas Neatkarības karš bija karš pret jaundibinātās Latvijas Republikas teritorijā iebrukušo Padomju Krievijas karaspēku, kas izvērtās cīņās par neatkarīgu un demokrātisku Latvijas republiku.

# data[].attributes.body
Latvijas Satversmes sapulce bija Latvijas Republikas pirmais vēlētais parlaments, kas darbojās no 1920. gada 1. maija līdz 1922. gada 7. novembrim, aizsākot parlamentārās demokrātijas posmu Latvijā. Jau Tautas padomes politiskā platforma paredzēja, ka Satversmes sapulce saucama pēc iespējas drīzākā laikā un ka tās vēlēšanām jānotiek, abiem dzimumiem piedaloties uz vispārīgo, vienlīdzīgo, tiešo, aizklāto un proporcionālo vēlēšanu tiesību pamata. Taču karadarbības apstākļos ilgu laiku nebija iespējams organizēt Satversmes sapulces vēlēšanas.

# data[].attributes.body
1919. gada 19. augustā Tautas padome pieņēma likumu par Satversmes sapulces vēlēšanām. Tas nodrošināja plašāko iespējamo tautas viedokļa pārstāvniecību. Vēlēšanās varēja piedalīties abu dzimumu pilsoņi, kas bija sasnieguši 21 gada vecumu. Pilsonību piešķīra visiem, kas Latvijas teritorijā bija dzīvojuši pirms Pirmā pasaules kara sākuma. Likums nenoteica procentu barjeru mazo partiju atsijāšanai. Uz 150 deputātu vietām kandidēja 25 partijas un politiskās grupas.

# data[].attributes.headline
1934.-1940.g. Kārļa Ulmaņa diktatūras laiks.

# data[].attributes.subject
1934.-1940.g. Kārļa Ulmaņa diktatūras laiks.

# data[].attributes.body
Autoritārais Kārļa Ulmaņa režīms bija autoritārs režīms, kas izveidojās pēc Ministru prezidenta Kārļa Ulmaņa 1934. gada 15. maijā veiktā valsts apvērsuma, kurš izbeidza Parlamentāro demokrātiju Latvijā. Savu neierobežoto varu Ulmanis nostiprināja 1936. gada 11. aprīlī, nelikumīgi pārņemot arī Valsts prezidenta pilnvaras. Ulmaņa diktatūra pastāvēja līdz Latvijas okupācijai 1940. gada 17. jūnijā, lai gan formāli viņš Valsts prezidenta pienākumus turpināja pildīt līdz Tautas Saeimas pirmajai sēdei 1940. gada 21. jūlijā.

# data[].attributes.body
PSRS ultimātu pirmā saņēma Lietuva. Tā tika apvainota līguma nepildīšanā. PSRS pieprasīja Lietuvā sastādīt jaunu valdību un ielaist neierobežotā daudzumā PSRS karaspēku.
Latvijas valdība pieņēma PSRS ultimātu. 1940. gada 17. jūnijā PSRS karaspēks ienāca Latvijā no 2 pusēm – no Lietuvas, kas jau bija okupēta, un no PSRS.

# data[].attributes.headline
1941.g. jūnijs Latviju okupē nacistu karaspēks

# data[].attributes.subject
1941.g. jūnijs Latviju okupē nacistu karaspēks

# data[].attributes.body
Neskatoties uz to, ka Baltijas valstis okupēja PSRS, Ā. Hitlera Vācijas valdība bija līdzatbildīga par notikušo, jo tikai abām totalitārajām valstīm vienojoties, Baltijas valstis varēja nonākt PSRS ietekmē. Tomēr arī pēc vienošanās ar PSRS Hitlers turpināja uzskatīt Baltijas valstis par nākotnes „dzīves telpu” vācu nācijai,bet nolēma uz laiku piekāpties PSRS, lai tiktu galā ar Rietumvalstīm un nevajadzētu karot uzreiz 2 frontēs.

# data[].attributes.headline
1945.g. 8.maijs Nacistu karaspēka kapitulācija Kurzemes katlā, kara beigās un otrā visas Latvijas nonākšana PSRS okupācijā.

# data[].attributes.subject
1945.g. 8.maijs Nacistu karaspēka kapitulācija Kurzemes katlā, kara beigās un otrā visas Latvijas nonākšana PSRS okupācijā.

# data[].attributes.body
Par Kurzemes cietoksni jeb Kurzemes katlu tiek saukts vācu karaspēka ielenkums Kurzemes pussalā Otrā pasaules kara laikā.

# data[].attributes.headline
1990.g. 4.maijs Augstākā padome, kurā vairākums LTE pārstāvji, pieņem lēmumu par pakāpenisku Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.subject
1990.g. 4.maijs Augstākā padome, kurā vairākums LTE pārstāvji, pieņem lēmumu par pakāpenisku Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.body
Barikāžu laiks ir vēsturisks apzīmējums 1990. gada 4. maijā atjaunotās Latvijas Republikas aizsardzības pasākumiem, kas tika organizēti Rīgā un citās Latvijas pilsētās no 1991. gada 13. līdz 27. janvārim. Plašākā nozīmē šis apzīmējums var tikt attiecināts uz laika periodu līdz 1991. gada 21. augustam, kad notika pēdējais OMON specvienību uzbrukums Jēkaba ielas barikādēm.

# data[].attributes.headline
1991.g. 21.augusts Augusta puča laikā Augstākā padome pasludina pilnīgu Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.subject
1991.g. 21.augusts Augusta puča laikā Augstākā padome pasludina pilnīgu Latvijas neatkarības atjaunošanu.

# data[].attributes.headline
2004..g. Latvija iestājās NATO un Eiropas savienībā.

# data[].attributes.subject
2004..g. Latvija iestājās NATO un Eiropas savienībā.