# data[].attributes.body
Planeedi tähenduseks on taevakeha, mis liigub elliptilisel orbiidil ümber tähe.
Planeete eristab teistest kehadest (nt asteroidid) nende tõmbejõud, mis teeb neid kera kujuliseks.

# data[].attributes.body
Enamus planeedikestadest on vedelad või pool vedelad (magma) kuna sealne temperatuur on väga kõrge.
Planeedikest võib olla 20% kuni 85% planeedi raadiusest.
Planeedikestad enamasti koosnevad kas rauast või kivist mis on tihedalt kokku hoitud, kuna raud ja kivi on rasked elemendid siis on nende mõjul meil magnetsfäär, mis kaitseb meid päikesekiirguse eest.

# data[].attributes.body
Präeguselt on aksepteeritud teooria, et planeedid tekkivad päikese või massiivse taevakeha ümber, algselt tiirleb taevakeha ümber tolm mis koosneb kivist ja gaasidest, kus gravitatsiooni abil põrkuvad kivid ja kivikesed kokku, tekitades uue, masiivsema keha.

Niikaua nad põrkavad kokku kuni tekib planeet mis tiirleb ümber oma tähe.

# data[].attributes.body
Mis on magnetsfäär?

Magnetsfäär on osa kosmosest, kus taevakeha magnetväli on tugevam kui selle ümbritsev ruum.

Magnetsfääri olenemine sõltub planeedikestast, kui kest ei ole aktiivne ehk ei toimu konvektsiooni siis planeet on ilma magnetsfäärita.

Magnetsfääril on tähtis maa elule, see kaitseb planeeti ja selle atmosfääri väliskiirguste eest, kui meil magnetsfääri ei oleks siis meil ei oleks ka atmosfääri.

# data[].attributes.body
Enamus planeetidel on ka atmosfäär, mis koosneb gaasidest. Maal on näiteks peamine gaas atmosfääris lämmastik.
Enamus planeetidest on saanud enda atmosfääri samal ajal kui nad tekkinud on, ehk samast materjalist.
Maa kohta on tekkinud atmosfäär vulkaanipursetest, algsel maal oli ~200 korda rohkem süsihappegaasi kui tänapäeval.
Maa atmosfäär on vajalik elu jaoks sest see sisaldab ~20% hapnikku.
Atmosfääri koostis saab teada valgusspektrumi abil.

# data[].attributes.body
Uudistes on vahepeal kirjutatud, et on leitud uus eksoplaneet, ehk planeet mis ei ole meie päikesesüsteemis.
Kuidas on võimalik avastada planeete mis on tohutu kaugel?
Vastuseks on valguse hämardamine, kui planeet sattub oma tähe ja teleskoobi vahele, on näha, et tähe valguse kogus on madalam kui enne.
Niimoodi tuvastatakse eksoplaneete.
Eksoplaneedi atmosfääri koostist on võimalik tuvastada valguse abil, kui tähe valgus läbib planeedi atmosfääri ja jõuab teleskoopi, saab vaadata selle spektrumi, ehk siis vikerkaar, järgnevalt saab atmosfääri koostist tuvastada valguse puuduvuse kindlate lainepikkuste kohta