# data[].attributes.attachment_caption
Clara Campoamor (1888-1972) Ferma defensora del sufragi universal espanyol: “Vaig defensar en Corts Constituents els drets femenins. Deure indeclinablede dona que no pot trair al seu sexe, si, com jo, es jutja capaç d'actuació,a virtut d'un sentiment senzill i d'una idea clara que rebutgenper igual: la hipòtesi de constituir un ens excepcional, fenomenal;mereixedor, per excepció entre les altres, d'immiscir-se en funcions privativesde l'home, i el salconduit de l'hetera grega, a qui es perdonés cultura iintervenció a canvi de barrejar el comerç del sexe amb el de l'esperit”. Va fundar  la Unió Republicana Femenina, una organització espanyola que promovia el vot femení a les Corts espanyoles. També va lluitar per establir la no discriminació per raó de sexe, la igualtat jurídica dels fills i filles nascuts dins i fora del matrimoni i el divorci. Va morir a l'exili per les seves conviccions polítiques i la sevaa activitat combativa. 

# data[].attributes.body
Kathrine Switzer va néixer el 5 de gener de 1947 a Amèrica, a la ciutat de Amberg, a l’estat de Pennsilvània. Va créixer en una família que li va ensenyar a ser independent i a lluitar pels seus somnis. El seu pare era militar i la seva mare li va inculcar una gran passió per l'esport i la competició. Des de petita, Kathrine va estar molt interessada en l'esport, tot i que en aquell moment, a molts llocs del món, es pensava que les dones no podien fer segons quins esports, sobretot els que eren físicament exigents.

A principis dels anys 60, la societat estava molt influïda per idees tradicionals sobre el paper de les dones. Les dones no tenien les mateixes oportunitats que els homes, i el fet de fer esport no es considerava adequat per a elles. En aquell moment, els maratons estaven reservats només per als homes, i les dones ni tan sols podien participar en algunes competicions. El context social era molt conservador, i els drets de les dones estaven molt limitats. De fet, en aquell moment, encara no existien moltes lleis que protegissin els drets de les dones en molts àmbits.

Kathrine Switzer va estudiar periodisme a la Universitat de Syracuse, a Nova York. Allà, va començar a fer-se més conscient de les desigualtats que patien les dones en molts àmbits, inclòs l'esport. Va començar a entrenar-se en córrer i a participar en curses, tot i que no se l'acceptava en moltes competicions.

El moment més important de la seva vida va arribar el 1967, quan va ser la primera dona que va córrer oficialment el Marató de Boston. Fins aleshores, les dones no podien participar en aquesta cursa, i quan ella va intentar inscriure-s'hi, es va fer passar per un home, usant les inicials "K. V. Switzer". Quan va començar la cursa, un dels organitzadors va intentar aturar-la, però Kathrine va continuar corrent, amb l'ajuda d'altres corredors que la van recolzar. Va acabar el marató amb un temps de 4 hores i 20 minuts, demostrant que les dones podien córrer maratons igual que els homes.

Després d'això, va començar a lluitar pels drets de les dones en l'esport. Va ser una gran defensora de la igualtat de gènere i va treballar per obrir més oportunitats per a les dones en les curses i altres competicions. Va escriure llibres i va participar en conferències per promoure els drets de les dones en l'esport. A més, va fundar l'organització "261 Fearless", que té com a objectiu ajudar les dones a superar les seves pors i a sentir-se empoderades a través de l'esport.

Kathrine Switzer ha rebut molts reconeixements i premis per la seva contribució a l'esport i per la seva lluita pels drets de les dones. Per exemple, ha estat inclosa al Saló de la Fama de l'Atletisme, i la seva història ha inspirat moltes dones a seguir els seus somnis i a lluitar per la igualtat. Gràcies a ella, moltes dones han pogut accedir a curses de llarga distància com les maratons i han demostrat que poden competir al mateix nivell que els homes.

Kathrine Switzer és un exemple de valentia i determinació, i la seva història continua sent una gran font d'inspiració per a moltes persones arreu del món.

# data[].attributes.body
Va néixer el 22 d'agost del 1902 a l'imperi rus. Evdokia Uralova va ser una política i diplomàtica soviètica de la República Socialista Soviètica de Bielorússia activa en la política internacional en la dècada de 1940, defensora dels drets humans i dels drets de les dones. va ser la Relatora de la Comissió de la Condició Jurídica i Social de la Dona davant la Comissió de Drets Humans en 1947. Encara que la bretxa en la retribució continua sent una tasca pendent, van existir dones fortes que van lluitar tenaçment per a construir els fonaments d'una societat en progrés: Evdokia Uralova, de la República Socialista Soviètica de Bielorússia, va ser una d'elles. Va defensar amb fermesa la igualtat de salari per a les donesA guanyat premis com Ordre de la Bandera Vermella del Treball, Ordre de la Insígnia d'Honor, Ordre de l'Amistat dels Pobles. "toda persona, sin discriminación alguna, tiene derecho a igual salario por igual trabajo" va dir ella. Va morir el 17 de maig de 1985, Minsk, Bielorússia.

# data[].attributes.body
Olympe de Gouges, nascuda el 7 de maig de 1748 en Montauban (França), va ser una escriptora i activista política que va lluitar pels drets de les dones durant la Revolució Francesa. No va rebre una educació formal avançada, ja que, com moltes dones de la seva època, el seu accés a l'educació va ser limitat. Va créixer en una família de classe mitjana i va ser obligada a casar-se jove (16 anys) amb Louis-Yves Aubry amb el qual va tenir un fill en comú,però després d'enviduar va decidir mudar-se a París i dedicar-se a l'escriptura. En un context de canvis socials impulsats per la Il·lustració i la Revolució, va denunciar l'exclusió de les dones en la Declaració dels Drets de l'Home i va publicar en 1791 la seva "Declaració dels Drets de la Dona i de la Ciutadana", exigint igualtat en drets polítics i socials. També es va oposar a l'esclavitud i va criticar el govern de Robespierre, la qual cosa la va portar a ser arrestada i executada en 1793. El seu llegat va ser reivindicat segles després pel feminisme, i en l'actualitat és reconeguda com una precursora de la lluita per la igualtat. No va rebre cap premi ni reconeixement
quan estava viva, però al llarg dels anys se l'ha considerat una dona important en la lluita feminista. Hi ha molts carrers i places amb el seu nom i a la seva ciutat natal hi ha una escultura d'ella pel seu reconeixement a la seva lluita per la llibertat.

# data[].attributes.body
Sojourner Truth va néixer a Nova York al 1797 i va morir a Michigan al 26 de novembre del 1883. Va lluitar per els drets de les dones i que desaparegués l'esclavitu.l'esclavitud. Va ser molt famosa pel discurs que va fer que es deia ''no soc una dona?'', i defensava la igualtat de gènere i raça. També va col·laborar amb altres activistes com Frederick Douglass i Harriet Tubman. Després de la guerra civil, va seguir lluitant per la igualtat per homes i dones fins la seva mort al 1883.Després de la seva mort, el 26 de novembre de 1883, Sojourner Truth es va convertir en una icona de la lluita pels drets civils i pels drets de les dones. La seva vida va ser una inspiració per a molts moviments socials en els segles posteriors. Les seves accions i discursos van deixar una empremta profunda en la història, i actualment és considerada una de les figures més importants en la història de la lluita contra la discriminació racial i de gènere.

https://www.canva.com/design/DAGh-00O2Y8/JKlLKu87OonOcctl9Y2kDw/edit?utm_content=DAGh-00O2Y8&utm_campaign=designshare&utm_medium=link2&utm_source=sharebutton

# data[].attributes.body
Virgina Woolf (Londres, 25/1/1882 - Río Ouse, 28/3/1941) ha sigut una escritora britànica, considerada una de les més destacades del segle XX i del feminisme internacional. Durant el període d'entreguerres, Woolf va ser una figura en la societat literària de Londres i membre del grup de Bloomsbury. Les seves obres més famoses inclouen les novel·les "La senyora Dalloway", "Les ones", i el seu breu assaig "Una habitació pròpia", amb la seva famosa frase «Una dona ha de tenir diners i una habitació pròpia si escriurà ficció».Va ser redescoberta durant la dècada de 1970 gràcies a aquest mateix assaig. Va rebre classes de grec, llatí, alemany i història al costat de la seva germana. Woolf també era coneguda com a defensora d'igualtat de gènere, amb les seves obres va fer que altres persones qüestionessin les normes socials que restringien a les dones i que reivindicaven els drets de les dones quan poques s'atrevien a fer-ho. Quant a premis i reconeixements, Woolf va guanyar el Premi Femina-Vie Heureuse (1928) i el guió de la pel·lícula "Les hores" (1998) va ser guanyador del Premi Pulitzer (1999).

# data[].attributes.body
Marie-Hélène Lefaucheux va néixer el 26 de febrer de 1904 a París. Durant la Segona Guerra Mundial, va formar part de la Resistència Francesa. Després, va lluitar pels drets de les dones i va treballar a les Nacions Unides per aconseguir més igualtat.

Va ser presidenta de la Comissió de la Condició Jurídica i Social de la Dona i va rebre la Legió d'Honor per la seva feina. També va participar en organitzacions feministes i polítiques per millorar la vida de les dones arreu del món.

Va morir el 25 de febrer de 1964, però el seu llegat continua viu.

# data[].attributes.body
Simone de Beauvoir va néixer el 9 de gener de 1908 a París, França. En aquell moment, la societat francesa estava marcada per profunds canvis socials i polítics. La Primera Guerra Mundial (1914-1918) estava a punt de començar, i les dones encara tenien molt pocs drets, especialment en l'àmbit educatiu i laboral.

De jove, Beauvoir va destacar acadèmicament i va estudiar filosofia a la Sorbona, on es va convertir en una de les primeres dones a obtenir un títol en aquesta disciplina. Durant els seus estudis, va conèixer Jean-Paul Sartre, amb qui va mantenir una relació intel·lectual i personal molt influent.

La seva obra més coneguda, El segon sexe (1949), va tenir un impacte enorme en el feminisme, ja que denunciava la situació d’inferioritat en què es trobaven les dones i defensava la seva emancipació. A més, la seva filosofia existencialista i els seus escrits van contribuir a transformar el pensament contemporani.

Al llarg de la seva carrera, va rebre diversos reconeixements. El 1954, va guanyar el Premi Goncourt per la seva novel·la Els mandarins. També va ser reconeguda per la seva lluita pels drets de les dones i la seva influència en la teoria feminista.

# data[].attributes.body
Mary Wollstonecraft va ser una activista, filòsofa i escriptora de novel·les i literatura infantil. Es va casar amb l'escriptor anglès William Godwin i va tenir dues filles, Mary Shelly i Fanny Imlay.

Va néixer el 27 d’abril del 1759 (Londres) i va morir el 10 de setembre del 1797 (Londres). Va viure la època de la Revolució Francesa. La Revolució Francesa li va fer aplicar la crítica des de l'experiència femenina.

Mary Wollstonecraft no va tenir estudis, ella era autodidacta.

Va impulsar l'educació de cara a les dones ja que elles no podien estudiar. Afirmava que les dones educades serien ciutadanes més capaces i contribuirien positivament a la societat. Mary va ser de les primeres dones en defensar que les dones puguéssin estudiar.

Mary Wollstonecraft no va obtenir cap reconeixement perquè, en aquella època, no exsistia el terme feminisme.

En 2009, li va ser concedit el primer premi de poesia de l'IV Trobades per la Pau, de San Pablo de Buceite, Cadis.

# data[].attributes.attachment_caption
Betty Naomi Goldstein va néixer al 4 de febrer del 1921 a Peoria, Illinois i va morir el 4 de febrer del 2006 a Washington D.C. Els seuus pares eran inmigrants jueus i el seu entorn familiar va influir en gran part de la seva vida especialment per les dinàmiques i expectatives que tenia la seva familia. Les expectatives de la seva familia eren bastant tradicionals per la seva mare Miriam que era la que s'encarregaba de la casa... El seu pare Harry Goldstein tenia molts problemes econòmics, però tot i així sempre lluitava per la eduacació dels seus fills, i això va inspirar a Betty per no fer els rols d'una dona tradicional de cuidar els seus fills i cuidar la casa. Com el seu pare li donava importancia a la educació i la seva mare més a una vida tradicional ella és sentia pressionada i això va fer-la despertar i voler fer un canvi a la societat sobre la tradició de les dones i els seus drets.                                                Quan ella va néixer hi havia una estructura social patriarcal, on les dones tenien un accés limitat a l'educació i a les feines.                                                                Betty Friedan va estudiar a la Universitat de Smith, una universitat privada per les dones a Northampton, Massachusetts. És va graduar al 1942 amb una licenciatura en psicologia. Va continuar els seus estudis a la universitat en California Berkley. La seva obra més coneguda va ser "La mística de la feminitat" (1963) en la que critica les expectatives impostes en la societat.                                                                Va impactar la segona onada del feminisme en els anys 60 i 70. La seva feina va ser crucial per replantejar els rols tradicionals de les dones...                          Va rebre varis premis que van ser: Presidental Medal of Freedom (1998), Fundació nacional Women's Half of Fame, Premis i distincions acadèmiques, Premi de la societat nacional de dones escriptores, reconeixements per la seva mort.

# data[].attributes.body
Aremi Fuentes (20 de setembre de 1986) va néixer a la Ciutat de Mèxic en un moment en què el país estava immers en grans transformacions socials i polítiques. A la dècada dels anys 80 i 90, Mèxic va ser testimoni de profundes desigualtats de gènere, que encara persistien en molts àmbits, inclòs l'accés a l'educació, la salut i la política. La violència de gènere també era un problema omnipresent i subestimat a la societat mexicana, cosa que va influir en el seu activisme i en la seva passió per defensar els drets de les dones. És una activista, escriptora i defensora dels drets de les dones i la igualtat de gènere. Va estudiar Estudis de Gènere a la UNAM i ha centrat la seva tasca en combatre la violència masclista, la discriminació i els feminicidis. Ha treballat amb organitzacions no governamentals per promoure lleis més estrictes i sensibilitzar sobre l'assetjament sexual i laboral, així com sobre els drets reproductius de les dones. A més, ha publicat diversos articles i llibres sobre aquests temes i ha rebut premis com el Premi Nacional de Drets Humans per la seva tasca. Aremi ha tingut un gran impacte tant a nivell nacional com internacional.

# data[].attributes.body
Rosa de Luxemburg va néixer a Polònia el 5 de març de 1871, va estudiar filosofía, història, política, economia i matemàtiques.

Rosa va participar en la primera conferència internacional de dones socialistes, que va aprovar la obligació dels partits socialistes del mòn a lluitar pel saufragi femení.

Quan va esclatar la revolució a Alemanya al novembre de 1918, Rosa Luxemburg immediatament va començar a agitar per a provocar una revolució social: L'abolició de la llei del capital, la implantació d'un ordre social socialista.

https://www.canva.com/design/DAGhy4Xnsqg/bc_nwZi-WpUuFQItmYGtAg/edit?utm_content=DAGhy4Xnsqg&utm_campaign=designshare&utm_medium=link2&utm_source=sharebutton

# data[].attributes.body
Berta Isabel Cáceres Flores va nèixer a Hondures 1971 fins el 2 de marzo de 2016

era una líder indígena hondurenya, feminista i activista defensora del medi ambient. Berta Cáceres va estudiar enginyeria agrònoma a la Universitat Nacional Autònoma d'Hondures. Tot i això, la seva major formació i coneixement van provenir del seu activisme en defensa del medi ambient i els drets dels pobles indígenes, especialment del poble Lenca.Berta Cáceres va desenvolupar el seu activisme va estar marcat per l'explotació dels recursos naturals, la violència contra activistes i la crisi política a Hondures.Berta Càceres va defensar els drets ambientals de l'ètnia lenca, Berta Càceres va exigir el respecte ple dels drets dels pobles originaris.https://www.canva.com/design/DAGh-54I20E/YD9M60BgU2mUKZbGSfRDWg/edit?utm_content=DAGh-54I20E&utm_campaign=designshare&utm_medium=link2&utm_source=sharebutton

# data[].attributes.body
Angela Davis 1944- (81 Anys actualment)

Va néixer a Alabama, en el sud d'Estats Units i actualment segueix vivint allà.

Es va criar en barri molt violent i problemàtic d'Estats Units, en el qual solien fer atacs racistes amb explosius.

La seva mare va ser educadora social y activista, cosa que va influenciar a l'Angela.

Va estudiar Filosofia en diverses universitats d'Estats Units, França i Alemanya.

El seu entorn era molt racista i masclista, ja que viva moltes dificultats i atacs per ser dona i també per la seva raça afroamericana.

Va ser educadora i professora en diferents escoles fent projectes feministes i antiracistes a nens i nenes de diferents edats.

També va escriure diferents llibres sobre el feminisme.

Va ser política en un partit comunisme participant en projectes feministes.

El FBI va fer diferents persecucions contra ella i la van acabar empresonant per intentar treure gent de la presó empresonada injustament.

Va guanyar homenatges i també premis relacionats amb la pau.

# data[].attributes.body
Flora Tristan (7/04/1803-14/11/1844) va nèixer a Paris i va morir a Burdeos.

Al llarg de la seva vida, va viure en diferents països, incloent-hi el Perú i França, la qual cosa va influir en la seva perspectiva sobre les injustícies socials.
La seva experiència personal com a dona i treballadora la va portar a convertir-se en una pionera del feminisme a Amèrica Llatina.
Va ser una filòsofa, economista, escriptora, pensadora i feminista francesa d'ascendència peruana. Va ser una de les grans fundadores del feminisme primerenc.

En 1835 va publicar el seu primer article “La situació de les dones estrangeres pobres a França”, prenent com a punt de partida la seva pròpia experiència i denunciant com les ciutats oferien enviliment a les dones que, soles, fugien de destins i matrimonis desgraciats.

Va fer diverses contribucions com: Escriptura i Pensament Feminista:
Amb el seu llibre Peregrinacions d'una paria. Educació de les Dones, Activisme Social, Concepció del Feminisme Socialista, Influència i Llegat

Va influir significativament en la societat del seu temps a través de la seva defensa dels drets de les dones i la seva crítica a les injustícies socials. Va promoure l'educació com a eina d'emancipació i va vincular la lluita pels drets laborals amb la dels drets de les dones, deixant un llegat important en el feminisme i el socialisme.

Flora Tristán va guanyar el Premi EFA a la Innovació Narrativa per la seva obra.

La seva vida i contribucions han estat reconegudes en diversos homenatges i esdeveniments culturals.

# data[].attributes.body
Les sufragistes van ser dones que van lluitar perquè les dones poguessin votar i tenir els mateixos drets que els homes. Aquesta lluita es va desenvolupar principalment entre els segles XIX i XX, sobretot al Regne Unit i als Estats Units. Les sufragistes no eren una sola persona, sinó moltes dones que van néixer en diferents llocs i moments. Algunes de les més importants van ser Emmeline Pankhurst (1858, Regne Unit), Susan B. Anthony (1820, Estats Units) i Clara Campoamor (1888, Espanya).

Moltes sufragistes provenien de famílies amb idees liberals i polítiques. Per exemple, Emmeline Pankhurst va créixer en una família que parlava de justícia social i drets humans, cosa que va influenciar el seu compromís amb la lluita pels drets de les dones.

El moviment sufragista va sorgir perquè les dones no podien votar, estudiar a la universitat ni tenir els mateixos drets que els homes. A mitjans del segle XIX, algunes dones es van començar a organitzar per demanar igualtat.

En aquella època, l’educació per a les dones era molt limitada. Només les famílies riques podien pagar una bona formació per a les seves filles. Algunes sufragistes es van fer mestres, advocades o periodistes per defensar millor els drets de les dones. Tot i això, moltes van tenir problemes per estudiar, ja que les universitats no acceptaven dones o només les deixaven cursar certes matèries. La societat pensava que les dones no havien d’estudiar perquè el seu paper era cuidar la casa i els fills. Algunes van haver de lluitar per ser les primeres en les seves carreres.

La lluita no va ser fàcil. Moltes sufragistes van ser insultades, empresonades i fins i tot maltractades. Algunes es van encadenar a edificis del govern i altres van fer vaga de fam a la presó.

Malgrat això, gràcies a la seva lluita, les dones van aconseguir el dret a vot en molts països. Al Regne Unit, el 1918 les dones majors de 30 anys van poder votar, i el 1928 es va ampliar a totes les dones. Als Estats Units, el dret a vot es va aconseguir el 1920, i a Espanya, el 1931 gràcies a Clara Campoamor. També van organitzar manifestacions i discursos, van escriure articles i llibres, van crear associacions per ajudar altres dones, van fer protestes per aconseguir el dret a votar.

Moltes sufragistes van escriure llibres i cartes defensant els drets de les dones. Mary Wollstonecraft, per exemple, va escriure Vindicació dels drets de la dona (1792). Avui dia, moltes d’elles són recordades amb estàtues, carrers i pel·lícules que expliquen la seva història. Sense la seva lluita, les dones avui no podrien votar ni tenir els mateixos drets que els homes.

# data[].attributes.attachment_caption
Hansa Jivraj Mehta (Surat, 3 de juliol de 1897 - Bombai, 4 d'abril de 1995) va ser una política i activista feminista de l'Índia. Va ser treballadora social, educadora, escriptora i reformadora. Va lluitar per la independència del seu país aconseguida el 1947. Va néixer en el si d'una família de la casta Nagar Brahmin. El seu pare va ser Manubhai Mehta el Dewan de Baroda. Es va graduar en filosofia a la Universitat de Baroda i posteriorment va estudiar periodisme i sociologia a Londres. Va ser allí on el 1918 va conèixer a Rajkumari Amrit Kaur i a Sarojini Naidu i, per tant, a Mahandas Gandhi. «Quan Gandhi va ser arrestat el 1922, Sarojini Devi era a Ahmadabad amb un grup de dones de Bombai. Vam anar a la presó de Sabarmati per a veure a Gandhi i Sarojini i me'l va presentar. Va ser la primera vegada que el veia i em va commoure visiblement», escriu Mehta en el seu llibre Indian Woman. Anys després es va casar amb Jivraj Narayan Mehta, metge personal de Gandhi i primer ministre de Gujarat. El 1926 Hansa va ser triada pel Comitè d'Escoles Bombai. Al seu retorn d'Anglaterra, va assumir la presidència del Bhagini Samaj, i va exercir un paper crucial durant la campanya contra la Comissió Simon essent empresonada dues vegades, el 1930 i el 1932.Va ser guardonada amb el premi Padma Bhushan el 1959. 

# data[].attributes.attachment_caption
Lakshmi Menom va néixer el 4 de novembre de 1981 actualment 44 anys Guerra Freda: El món continuava dividit entre el bloc occidental liderat pels Estats Units i el bloc oriental liderat per la Unió Soviètica. Elecció de Ronald Reagan: El gener de 1981, Reagan va assumir la presidència dels EUA, la qual cosa va intensificar la rivalitat amb l'URSS. Crisi al mig Orient: La Guerra Iran-Iraq estava en el seu segon any i continuaven les tensions a la regió.Tecnologia i Cultura: IBM va llançar la primera computadora personal (IBM PC), marcant l'inici de l'era de la informàtica personal. MTV també va començar les seves transmissions en 1981, influint en la música i la cultura pop. Moviment Feminista: Es vivia una ona del feminisme que lluitava per la igualtat en el treball i els drets reproductius. Context a l'Índia (1981) Govern d'Indira Gandhi: l'Índia estava sota el mandat d'Indira Gandhi, qui havia tornat al poder en 1980 després d'un període d'inestabilitat política.Creixement Poblacional: L'Índia estava experimentant un ràpid creixement demogràfic i desafiaments econòmics relacionats amb la pobresa i la desocupació. Conflictes Socials: Va haver-hi tensions entre diferents grups religiosos i socials, amb moviments de resistència a Panjab i altres estats. Expansió de la Moda i el Cinema: La indústria cinematogràfica de Bollywood estava en el seu apogeu, influenciant la moda i la cultura del Vikatan a la Millor Actriu Debutant ​país.Lakshmi Menon és coneguda principalment per la seva carrera com a actriu en el cinema tàmil. Ha destacat per interpretar papers naturals i madurs en pel·lícules d'èxit comercial i crític. 

# data[].attributes.body
Premi Vikatan a la Millor Actriu Debutant

Premi Chennai Times Film a la Nova

Promesa Femenina

Premi Filmfare South al Millor Debut Femení

Premi SIIMA al Millor Debut Femení – Tamil

Premi Estatal de Cinema de Tamil Nadu a la Millor Actriu.