# data[].attributes.attachment_link.title
CO JE TO PSYCHOLOGIE? | PSYCHOLOGICKÉ SMĚRY | PSYCHICKÉ JEVY (#1 Psychologie, Maturita a Přijímačky)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Psychiatrická péče v ČR je opředena spoustou mýtů. Lidé často z filmů a médií získávají zkreslené informace a v důsledku toho se bojí nebo stydí vyhledat odbornou pomoc. Nevědí, co je při návštěvě psychiatra nebo v psychiatrické nemocnici čeká, bojí se odsouzení ze strany nejbližšího okolí a i se závažnými obtížemi na to zůstávají sami, protože nechtějí být považováni za blázny. Mnoho lidí tak v případě duševních obtíží pomoc nevyhledá. Stigma spojené s těmito stavy znamená, že lidé trpící duševními potížemi zažívají sociální vyloučení, odmítání a přehlížení ze strany společnosti, a to dokonce i tehdy, když se odhodlají odbornou pomoc vyhledat.

Psychiatrie je lékařský obor a hospitalizace na psychiatrickém oddělení, klinice či přímo v psychiatrické nemocnici může mnohdy zachránit život.

Zkušenosti s hospitalizací mohou být různé, někdy proběhne v pořádku a bez komplikací a jindy se bohužel stává, že může být zkušenost s hospitalizací méně příjemná. V některých případech i proto, že při některých pobytech v nemocnici stále ještě dochází k porušování lidských práv pacientů. Tato špatná zkušenost pak bohužel může být později hlavní motivací k udržení psychické kondice - pacienti dělají vše proto, aby se do nemocnice už znovu nevrátili (tato motivace ale není nejlepším a nejfunkčnějším "motorem" k zotavení a věříme, že snahy o změnu systému péče o duševní zdraví přispějí k tomu, aby se týkala stále méně a méně pacientů).

Za uplynulá desetiletí se péče o duševní zdraví v mnohém posunula dopředu. Zejména co se týče zlepšování kvality péče má ale v našich podmínkách ještě velký kus cesty před sebou. V článku proto zmiňujeme i Reformu péče o duševní zdraví, která si klade za cíl systémovou změnu v oblasti poskytování péče o duševní zdraví, zlepšovat kvalitu života lidí s duševním onemocněním a podpořit je co nejlépe v jejich zotavení.

Kdy je vhodné obrátit se na psychiatra?

Určitá míra stresu a psychické nepohody k životu patří. Někdy však potíže přerostou do závažných problémů, které znemožňují běžné fungování ve vztazích a v práci. V takových chvílích je užitečné začít řešit psychické obtíže s odborníkem.

Duševními obtížemi se zabývají psychologové a psychiatři. Jejich metody se liší - zatímco psychologové léčí rozhovorem, psychiatři mohou předepisovat léky. Psychologové, psychiatři a další odborníci z oblasti zdravotnictví a sociálních služeb mohou absolvovat také sebezkušenostní terapeutický výcvik, který je opravňuje k tomu, aby vedli psychoterapii.
Lidé vyhledávají psychiatra nejčastěji s těmito obtížemi:

dlouhodobé narušení spánkového režimu

úzkosti, které někdy mohou vyústit do panických atak

neklid, výbušnost, výkyvy nálad

depresivní myšlenky a myšlenky na sebevraždu

různé fyzické symptomy nemocí, kdy je vyloučeno jiné onemocnění

sebepoškozování a ohrožení života

PSYCHIATR je vystudovaný lékař s atestací z psychiatrie. Zaměřuje se na diagnostiku a léčbu psychických onemocnění a předepisuje medikaci. Pro objednání k psychiatrovi nepotřebujete žádanku od praktického lékaře. Pokud vám přístup odborníka nevyhovuje, máte právo najít si jiného. Je ale potřeba zvážit dostupnost a vzdálenost jiné ambulance a kapacitu zařízení - služby jsou bohužel často přetížené a objednací lhůta může být delší.
Kde probíhá psychiatrická léčba?

1.Psychiatrické ambulance

Jedná se o ordinace, kam pacienti docházejí. Převážná většina se zaměřuje na dospělé pacienty, vyskytují se i specializované na dětskou psychiatrii (pedopsychiatrii), sexuologii nebo psychiatrii pro seniory (gerontopsychiatrii).

Léky na spaní, proti úzkosti i antidepresiva mohou předepisovat také praktičtí lékaři a další specialisté, např. neurologové a sexuologové. Užívání léků na spaní nebo některých léků proti úzkosti s sebou ale nese riziko vzniku závislosti. Pokud potíže dlouhodobě přetrvávají, je vhodné nespoléhat jenom na léky a začít situaci řešit s pomocí dlouhodobé systematické psychoterapie, zkoumat příčinu vzniku a přetrvávání problému a podpořit léčbu změnou životního stylu.

2.Psychiatrická oddělení běžných nemocnic

Slouží k řešení akutních i chronických problémů a disponují především akutními lůžky.

3.Psychiatrické nemocnice (dříve se jim říkalo léčebny)

Primárně léčí pacienty, kteří vyžadují dlouhodobější péči. Mají převahu lůžek následné péče, v rámci reformy péče o duševní zdraví ale přibývají i akutní lůžka.

V psychiatrických nemocnicích jsou hospitalizováni pacienti s celým spektrem duševních onemocnění - pacienti s depresí, úzkostmi, bipolární poruchou, obsedantně-kompulzivní poruchou, ale také s poruchami spánku, psychotickými onemocněními, se závislostmi, s poruchami příjmu potravy, s poruchami osobnosti, s Alzheimerovou chorobou nebo s demencí.

Kromě výše zmíněných služeb psychiatři působí i v multidisciplinárních týmech v rámci Center duševního zdraví, které detailně představíme v dalším z článků ze série o službách.

Jak probíhá příjem při hospitalizaci?

Pacient se do psychiatrické nemocnice může dostat několika způsoby. První možností je, že přijde sám bez doporučení. Ideální je, když je pacient už před přijetím v péči ambulantního psychiatra, který usoudí, že lůžkové zařízení poskytuje větší možnosti a svému klientovi tak vypíše doporučení.

Z hlediska spádovosti je psychiatrická nemocnice zdravotnické zařízení s nadregionální působností většinou zřizovaná Ministerstvem zdravotnictví ČR (některé jsou zřizované krajem). V ČR máme možnost svobodné volby lékaře a místa, kde chceme být léčeni. V praxi ale může dojít k tomu, že vámi vybrané psychiatrické zařízení bude právě plně obsazené, nebo v něm bude omezený provoz (např. při rekonstrukci). V takovém případě se doporučuje obrátit se na místo nejblíže bydlišti pacienta.

K přijetí na lůžko do psychiatrické nemocnice musí existovat závažný zdravotní důvod.

poznámka: Nezletilí pacienti a pacienti omezení ve svéprávnosti jsou k hospitalizaci přijímáni se souhlasem jejich opatrovníků či zákonných zástupců. Jejich práva upravuje Doporučení veřejného ochrance práv - Účast dítěte na rozhodování o záležitostech souvisejících s jeho hospitalizací na psychiatrii

Příjem k plánovaným hospitalizacím je lepší domluvit předem.

Během pohotovostní služby nemocnice neodkladně přijímá pacienty s akutními projevy duševní nemoci, zejména pokud jsou ve stavu, který vyžaduje okamžitou intervenci a pomoc lékařů a zdravotních sester. Obvykle jde o zhoršení onemocnění, ohrožení zdraví nebo života dotyčného, nebo jiné osoby a o situace, kdy pacient nemá zázemí vhodné pro léčbu, nebo nejsou podmínky na to, aby se o něj nejbližší okolí postaralo.

Pacienti se přijímají přes centrální příjem, který funguje 24 hodin denně, během noci je zajištěn službu konajícím lékařem. Ambulance centrálního příjmu neposkytuje klasické ambulantní psychiatrické služby, pro tento typ dlouhodobé péče je vhodné využít služeb lokálních ambulantních psychiatrů.

Během příjmu lékař provede stručné vyšetření a zváží, zda je hospitalizace indikována. Před přijetím do léčby může doporučit ještě interní, neurologické nebo i jiné odborné vyšetření. V případech s poruchami chování vzniklými akutní intoxikací alkoholem nebo jinými návykovými látkami je doporučeno umístění na regionálních záchytných stanicích.

Paní doktorka si nás posadila ke stolu a začala mi pokládat otázky, na které jsem pravdivě odpovídala. Nakonec jsem jí popsala i své myšlenky na sebevraždu. Nakonec jsem podepsala papír o tom, že se nechávám hospitalizovat ze své vlastní vůle. Bylo to to nejtěžší, ale zároveň to nejlepší rozhodnutí, které jsem kdy udělala. ( studentka, 22 let)

Pokud je klient nebezpečný sám sobě nebo svému okolí, může se přijetí k hospitalizaci konat i proti vůli klienta.
Jak probíhá nedobrovolná hospitalizace?

Nedobrovolná hospitalizace představuje závažný zásah do práv pacienta, a je proto možné realizovat ji pouze, pokud nelze hrozbu pro pacienta nebo jeho okolí odvrátit jiným způsobem.

Zdravotnické zařízení má povinnost oznámit nedobrovolné převzetí pacienta do 24 hodin soudu. Soud pak musí do 7 dní od začátku hospitalizace rozhodnout o tom, zda k nedobrovolnému převzetí došlo v souladu se zákonem a posuzuje setrvání pacienta ve zdravotnickém zařízení.

Máte právo znát veškeré informace obsažené ve vašem soudním spisu a případně udělit osobě (kamarádovi, rodinnému příslušníkovi) plnou moc k nahlížení do spisu a vytváření kopií.

Máte právo nahlížet do své zdravotnické dokumentace a také zplnomocnit kohokoli k tomu, aby nahlížel do vaší zdravotnické dokumentace či si dělal kopie.

Jak probíhá léčba na psychiatrickém oddělení?

Léčba na psychiatrickém oddělení obvykle zahrnuje užívání léků a další terapie. Možnosti péče se v jednotlivých zařízeních liší.

Po příjmu je klient odeslán na oddělení - které může být otevřené nebo uzavřené, záleží na okolnostech přijetí a závažnosti potíží.
O umístění pacienta na konkrétní oddělení psychiatrické nemocnice rozhoduje přijímající lékař. Jednotlivá oddělení se zaměřují na odlišné okruhy diagnóz, liší se v možnostech pohybu mimo oddělení a v režimových opatřeních. Personál oddělení (většinou sestry), pacienta seznámí s fungováním oddělení a nechají si od něj podepsat potřebné dokumenty, např. informace o právech a povinnostech. Jsou provedena základní vyšetření, která mohou zahrnovat i otázky ohledně požadavků klienta na stravu, alergie apod.

Následně je pacient vyšetřen lékařem oddělení.
Vyšetření zahrnuje zjištění okolností přijetí, aktuální potíže (psychické i tělesné) a také dotazování se na život klienta před přijetím do léčebny. Lékař se potřebuje doptat na informace o rodině, osobním životě, nemocech, vzdělání, sociální situaci, zaměstnání, závislostech, předcházející léčbě apod.

Po lékařském vyšetření následuje léčba na oddělení, která se liší mezi odděleními a i jednotlivými zařízeními
Léčba obvykle zahrnuje kombinaci psychoterapie a užívání léků, někdy i léčebnou terapii v různých dílnách, např. arteterapie (využití výtvarných technik, pracovní a činnostní terapie nebo výroba dekorativních předmětů).

Součástí psychiatrické hospitalizace jsou tzv. režimová opatření.
Jedná se o pravidla a zvyklosti, které významným způsobem regulují pobyt na oddělení, určují, co je komu a za jakých podmínek dovoleno a co zakázáno (kontakt s blízkými, používání elektronických zařízení, kouření). Více informací o režimových opatřeních a právním rámci nedobrovolné hospitalizace najdete v dokumentuAnalýza režimových opatření.

Duševní zdraví je spektrum a neexistují pouze 2 póly - nemoc, nebo zdraví. Proto se v souvislosti s léčbou duševních onemocnění používá pojem zotavení. Každý z nás se zotavuje z různých věcí různě a nezáleží to pouze na aktuálním zdravotním stavu, ale na řadě dalších okolností: zkušenostech, temperamentu, charakterových rysech, rodině, přátelích, práci, prostředí, kde žijeme, včetně toho, že na léčbu každý reaguje jinak.

Zotavení je proces, díky kterému může člověk s duševním onemocněním žít spokojený, přínosný život přes všechna omezení způsobená nemocí.

Lidé s duševním onemocněním se s pomocí odborné péče a svých každodenních zkušeností učí porozumět vlastnímu onemocnění, díky čemuž mohou zmírnit jeho příznaky. S pomocí zdrojů, které mají (odborná péče, sociální opora, práce, koníčky a záliby), pak mohou i přes omezení způsobená nemocí žít spokojený a přínosný život.

První kroky po hospitalizaci

Délka hospitalizace závisí na konkrétní diagnóze, zdravotním stavu pacienta a na sociálně ekonomických podmínkách domácí léčby, do kterých se pacient vrací.

Před koncem hospitalizace by měl odpovědný pracovník v nemocnici projít pacientovu momentální situaci a zmapovat, do jakého prostředí se bude vracet. Provede psychoedukaci ohledně diagnostikovaného onemocnění a léčby, v které má pacient pokračovat po propuštění z nemocnice.

Personál nemocnice by měl být schopen alespoň částečně asistovat v návaznosti služeb po propuštění (pomoc při hledání ambulantního psychiatra, pokud ho pacient ještě nemá, zprostředkování kontaktu se sociálními službami a/nebo spádovým CDZ, pomoc se zařízením invalidního důchodu apod.)
Je v zájmu pacienta, aby byla léčba efektivní a neprodlužovala se. Celková doba hospitalizace by neměla přesáhnout několik měsíců. Součástí nové reformy je snaha přesunout těžiště psychiatrické léčby dlouhodobě hospitalizovaných pacientů z nemocnic do komunitní léčby a do péče Center duševního zdraví (CDZ), výjimkou jsou akutní lůžka, která jsou vyhrazená pro pacienty, jejichž zdravotní stav vyžaduje intenzivní péči.
Jak fungují Centra duševního zdraví?

vytváří potřebné terapeutické a návazné programy (kluby, svépomocné skupiny)

zajišťují v rámci své spádové oblasti funkční propojení ambulantní a lůžkové péče

činnost konkrétního CDZ je vázaná na jeho personální obsazení (multidisciplinární tým) a na vzniklé aktivity v daném regionu

Jak fungují multidisciplinární týmy?

jsou tvořeny profesionály různých odborností, kteří spolu úzce spolupracují - lékař (psychiatr), psychiatrická sestra, psycholog, sociální pracovník, peer konzultant

vytváří plán komplexní psycho-sociální péče, který je ideálním základem pro zotavení

pracují formou case managementu - poskytují individualizovanou službu všem potřebným klientům/pacientům ze spádové oblasti bez čekací doby

Co přinese reforma psychiatrické péče?

V psychiatrické péči v ČR se od začátku 90. let 20. století neudála žádná zásadní systémová změna a její fungování je založeno na materiálně i technicky zastaralých psychiatrických nemocnicích.

Cílem reformy psychiatrické péče je zlepšení kvality života lidí s duševním onemocněním, rozšiřování sítě dostupných služeb v komunitě a zlepšení podmínek v nemocnicích.

Reforma psychiatrické péče je dlouhodobý proces, který se týká celého systému péče o lidi s duševním onemocněním. Její strategie byla schválena ministrem zdravotnictví v roce 2013 a dle zkušeností jiných zemí se její průběh odhaduje na 15-20 let.

O jaké změny reforma usiluje?

Smyslem reformy je přesunout velkou část dlouhodobé psychiatrické léčby z nemocnic do komunity a přirozeného prostředí pacienta. Reforma usiluje o to, aby péče byla více dostupná v terénu, např. v místě bydliště klienta a v komunitě, kde pacient žije, nikoli pouze ve vzdálených nemocnicích. Za tímto účelem vznikají Centra duševního zdraví (CDZ).

Omezovat se budou lůžka pro dlouhodobě hospitalizované. Naopak akutních lůžka by se měla navyšovat, aby ti, kdo mají závažné potíže a potřebují urgentní léčbu (vzplanutí nemoci, první epizoda, nebo zvládnutí relapsů, zhoršení psychického stavu), měli na léčbu vytvořené optimální podmínky.

Nemocnice v ČR mohou při léčbě rozhodovat o použití různých omezovací prostředků, např. kurtování, nebo tzv. terapeutickou izolaci. Cílem probíhající reformy je, aby tyto prostředky nebyly nadužívány.

Nové služby v oblasti péče o duševní zdraví a reforma těch stávajících by měly pomoci částečně zabránit opakovaným a dlouhým hospitalizacím a snížit riziko sebevraždy těsně po propuštění z nemocniční léčby, které je u některých pacientů se závažnějšími duševními onemocněními velmi vysoké.

Práva pacientů
Odmítnutí léčby

V případě, že pacient nesouhlasí s léčbou nebo hospitalizací, může ji odmítnout.

V případě odmítnutí léčby se jedná o tzv. informovaný nesouhlas a lékař je povinen poučit pacienta o možných následcích jeho rozhodnutí, svým negativním reversem pacient všechny tyto následky přijímá.

Podání stížnosti

Podle zákona o zdravotních službách mohou oprávněné osoby podat stížnost proti postupu poskytovatele zdravotních služeb při poskytování zdravotních služeb (tj. na vlastní odborný postup) a/nebo proti činnostem souvisejícím se zdravotními službami.

Stížnost může podat pacient, zákonný zástupce nebo opatrovník pacienta, osoba blízká v případě, že pacient tak nemůže učinit s ohledem na svůj zdravotní stav nebo pokud zemřel a osoba zmocněná pacientem (plná moc).

Stížnost se podává nejprve poskytovateli, proti kterému směřuje (ředitel nemocnice, praktický lékař, zubní lékař nebo jiný specialista) a musí být vyřízena do 30 dnů, v odůvodněných případech do 60 dnů.

Se stížností se lze obrátit na Českou lékařskou komoru, Česká stomatologickou komoru a Českou lékárnickou komoru, která je oprávněna vykonávat disciplinární pravomoc vůči svým členům. Členství v těchto komorách je pro lékaře, zubní lékaře a farmaceuty povinné. Podrobnosti výkonu disciplinární pravomoci komory stanoví disciplinární řád.

V článku uvádíme pouze stručný výběr práv pacientů. Další informace a znění celého Zákonu o zdravotních službách a podmínkách jejich poskytování najdete poznámka: na tomto odkazu.
KONTAKTY

Linka bezpečí 116 111 pro děti a studenty do 26 let, anonymně, zdarma, nonstop
PŘEHLED DŮLEŽITÝCH DOKUMENTŮ další zdroje https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/reforma-psychiatricke-pece-psychiatrie-psychologie-psychoterapie_2201030500_jab https://www.reformapsychiatrie.cz/ https://www.pnhb.cz/centralni-prijem-cpp https://bohnice.cz/zakladni-informace/prijeti-do-nemocnice/ http://www.upsychiatra.cz/prijeti-k-hospitalizaci/ http://www.fokusopava.cz/dokumenty/Fokus_Metodika-MT.pdf https://ferovanemocnice.cz/prava-osob-s-dusevni-nemoci-30/nedobrovolna-hospitalizace-97.html

# data[].attributes.attachment_link.description
Psychiatrická péče v ČR je opředena spoustou mýtů. Lidé často z filmů a médií získávají zkreslené informace a v důsledku toho se bojí nebo stydí vyhledat odbornou pomoc. Nevědí, co je při návštěvě psychiatra nebo v psychiatrické nemocnici čeká, bojí se odsouzení ze strany nejbližšího okolí a i se závažnými obtížemi na to zůstávají sami, [...]

# data[].attributes.attachment_link.title
#01: Nastavení mysli (Carol Dweck) ~ Jak změnit své myšlení? + Představení podcastu a autora

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Preambule

Etický kodex Psychiatrické společnosti ČLS JEP je souhrnem základních etických pravidel, kterými se řídí členové společnosti a který slouží jako vodítko k etickému rozhodování a jednání v rámci terapeutické praxe.
Etický kodex Psychiatrické společnosti ČLS JEP je závazný pro všechny její členy. Každý člen Psychiatrické společnosti ČLS JEP se současně řídí etickými pravidly nebo etickým kodexem své vlastní profese (lékaře, psychologa, psychoterapeuta, či jiné), tento etický kodex je doplňuje, ale nenahrazuje.

2. Člen Psychiatrické společnosti ČLS JEP ve vztahu ke společnosti/jejím členům:

Dbá na dobré jméno společnosti a nedopouští se jednání, které by je mohlo poškodit.

Jedná čestně, slušně a korektně.

K ostatním členům společnosti se chová kolegiálně, s kritickou profesní náročností, ale s respektem k jejich odborné kompetenci a právu na odlišný názor.

Při setkání s neetickým jednáním, či důvodným podezřením na takové jednání jiného člena společnosti je oprávněn informovat o tom výbor společnosti.

3. Člen Psychiatrické společnosti ČLS JEP ve vztahu k pacientům/klientům:

Jedná s respektem, jako s rovnocennými partnery se všemi občanskými právy i povinnostmi, včetně zodpovědnosti za své zdraví.

Chová se korektně, trpělivě a s pochopením.

Srozumitelně informuje o charakteru onemocnění, způsobu a reálných možnostech léčby, jejich rizicích a vedlejších účincích; ponechává pacientům/klientům dostatek času na zvážení navrhované léčby a respektuje jejich rozhodnutí o léčbě.

Žádným způsobem nezneužije důvěru a asymetrický vztah k pacientům/klientům, striktně dodržuje pravidla terapeutického vztahu.

Neznevažuje v přítomnosti klientů/pacientů profesionální dovednosti, znalosti a kompetence ostatních členů společnosti.

4. Člen Psychiatrické společnosti ČLS JEP při poskytování služeb/péče v rámci terapeutické praxe v oblasti psychiatrie:

Používá pouze takové diagnostické a léčebné postupy, které mají dostatečný vědecký základ a pro které má odpovídající odbornou kvalifikaci.

Stále udržuje a rozvíjí svoji profesionální kompetenci.

Respektuje hranice své profesionální kompetence; nevykonává odbornou činnost, pokud by ji mohl negativně ovlivnit jeho psychický či fyzický stav.

Podává pravdivé informace o doporučovaných/prováděných terapeutických postupech, jejich indikacích a efektivitě, při jejich nabídce se nesmí řídit pouze ekonomickými zájmy, finančním, nebo jiným osobním prospěchem.

Zná a respektuje závazné předpisy pro výkon svého povolání.

5. Člen Psychiatrické společnosti ČLS JEP při vystupování a prezentaci v médiích a na sociálních sítích:

Vyjadřuje se odborně fundovaně, korektně, zdvořile a s dodržením etických pravidel; nepoškozuje dobré jméno společnosti ani jejích členů.

Při prezentaci pacientů/klientů, resp. informací o nich respektuje etické principy a platné zákonné normy na ochranu práv a osobních údajů prezentovaných pacientů/klientů.

Nepodílí se na žádné formě diskriminace a stigmatizace pacientů/klientů a oboru psychiatrie.

Vždy deklaruje případný konflikt zájmů, pokud je přítomen.

Nevystupuje jménem společnosti, pokud k tomu nebyl pověřen předsedou/výborem společnosti.

6. Porušení etického kodexu Psychiatrické společnosti ČLS JEP:

Porušení etického kodexu, případně důvodné podezření na jeho porušení projednává výbor Psychiatrické společnosti ČLS JEP a rozhoduje o dalším postupu hlasováním, jehož výsledek zveřejní.
Etický kodex Psychiatrické společnosti ČLS JEP (PDF) ke stažení "

# data[].attributes.attachment_link.description
Psychiatrická společnost ČLS JEP a Česká psychiatrická společnost z.s.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ČAP se zavázala směrem k EAP dodržovat etický kodex a vytvořit nástroje k jeho dodržování.

Etický kodex ČAP je závazný pro členy a členky ČAP. Ti jsou povinni se s etickým kodexem ČAP seznámit a dodržovat ho. Etický kodex ČAP byl schválen v roce 2001 a je pravidelně aktualizován.

ČAP akcentuje v otázkách dodržování etického kodexu především prevenci a kolegiální diskusi.

Vyřizování podnětů z oblasti etiky spadá do činnosti Etického kolegia ČAP, které je nezávislé na dalších orgánech ČAP. Etické kolegium je složeno z 8-12 řádných členů ČAP a je voleno výborem ČAP na čtyřleté funkční období.

ČAP je oprávněna postihnout člena, u něhož bylo shledáno porušení Etického kodexu ČAP, zejména:

a) napomenutím,

b) dočasným vyškrtnutím ze Seznamu psychoterapeutů
c) uložením povinnosti absolvovat určitý počet hodin supervize,

d) návrhem podaným výboru na vyloučení člena z ČAP.

Etické kolegium nevyřizuje podněty podané anonymně, telefonicky, nebo osobně. Výkonným orgánem ve věcech etiky je Výbor ČAP.

Klientské dotazy a podněty k práci členů ČAP

ČAP při vyřizování podnětů dbá na rozvoj psychoterapie jako samostatné profese, přitom sleduje zájmy klientů a své jednání vede citlivě k zájmům dalších zúčastněných.

V případě, že jste v terapeutické péči člena ČAP (informaci lze ověřit v adresáři) a máte pochyby, zdali je psychoterapeutická péče poskytovaná v souladu s Etickým kodexem ČAP, můžete na mail etika@czap.cz vznést dotaz, nebo podnět.

Postup:

1. Do mailu popište váš dotaz nebo podnět. Prosíme neposílejte přílohy a neuvádějte jména třetích osob.

2. Uveďte jméno osoby (člena/členky ČAP), o kterou se jedná.

3. Uveďte svůj kontakt.

4. Pověřený člen ČAP vám neprodleně potvrdí přijetí mailu.

Etický panel vyhodnotí, zda členk/ka, na kterého je podán podnět, porušil zásady formulované v Etickém kodexu ČAP a v případě vážného pochybení tuto informaci předá výboru ČAP.

Etický panel ČAP nemá pravomoc vyšetřovat, zda informace uvedené v podnětu jsou porušením zákona. Toto přísluší pouze orgánům činným v trestním řízení (zde je návod jak postupovat při podání trestního oznámení) či jiným státním orgánům.

# data[].attributes.attachment_link.title
Česká asociace pro psychoterapii, z.s. - Etická pravidla

# data[].attributes.attachment_link.description
Česká asociace pro psychoterapii je největším českým odborným spolkem sdružujícím více než 1500 kvalifikovaných psychoterapeutů a psychoterapeutek napříč regiony.

# data[].attributes.headline
Popis činnosti a potřebné vzdělání psychologických pracovníků, pracovní etika. Popis práce a potřebné vzdělání: psycholog, psychiatr, psychoterapeut, školní psycholog. 

# data[].attributes.subject
Popis činnosti a potřebné vzdělání psychologických pracovníků, pracovní etika. Popis práce a potřebné vzdělání: psycholog, psychiatr, psychoterapeut, školní psycholog. 

# data[].attributes.headline
základní psychické poruchy v dospělosti (příčiny vzniku, základní rozdělení, vybrané poruchy, možnosti léčby)

# data[].attributes.subject
základní psychické poruchy v dospělosti (příčiny vzniku, základní rozdělení, vybrané poruchy, možnosti léčby)

# data[].attributes.headline
Základní psychoterapeutické směry. (např. psychoanalýza, existenciální terapie, PCA, kognitivně behaviorální terapie, gestalt terapie, expresivní terapie, transakční analýza, aj.)

# data[].attributes.subject
Základní psychoterapeutické směry. (např. psychoanalýza, existenciální terapie, PCA, kognitivně behaviorální terapie, gestalt terapie, expresivní terapie, transakční analýza, aj.)

# data[].attributes.headline
 Doplnění zadání otázky - sociální psychologie - kognitivní disonance, prosociální chování, sociální role, sociální percepce, skupina, skupinová dynamika.

# data[].attributes.subject
 Doplnění zadání otázky - sociální psychologie - kognitivní disonance, prosociální chování, sociální role, sociální percepce, skupina, skupinová dynamika.

# data[].attributes.body
PSYCHOPATOLOGIE

Definice - Věda o duševním onemocnění

Genetické / Vrozené

Vrozená predispozice

Potíže při porodu

Potíže při těhotenství

Získané

Intoxikace

Stres

Trauma

# data[].attributes.body
Emoce

Myšlení je psychická (vnitřní) manipulace se symboly, s představami a vjemy

8 základních emocí

Vztek

Strach

Překvapení

Smutek

Radost

Znechucení

Důvěra

Očekávání

City

Afekt - intenzivní extrémní emoce, krátkodobá na základě jasně vědomého podmětu (šlápnu ti na nohu)

Nálada - méně intenzivní, dlouhodobá na základě nezřejmého podmětu

Vášeň - intenzivní, dlouhotrvající

Fly x Fight x Freeze

Odlišní jsme tím že jsme schopni díky neokortexu regulovat své emoce

Tipy, triky?

Motivace

Definice - Motus - pohyb/síla

Vnitřní x Vnější

Motivace x Demotivace

Dopamin = odměna => nedostatek deprese

Potřeby

Maslowova pyramida potřeb

1. Fyziologické potřeby (Nižší potřeby)

2. Bezpečí a jistota (Nižší potřeby)

3. Společenské potřeby - sounáležitost a láska (Vyšší potřeby)

4. Uznání a ocenění (Vyšší potřeby)

5. Seberealizace (Vyšší potřeby)

Frankl - v koncentračním táboře prokázal že tato pyramida není do jisté míry pravdivá

Psychopatologie

Deprese

# data[].attributes.attachment_link.description
Aplikace pro klasifikaci diagnóz podle metodiky MKN 10.

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Chroupám rohlík podcast on Spotify. Dostali jsme se do finále psychologie! Navíc zakončujeme tématem, na které jsem se těšila úplně ze všeho nejvíce... Odpříště se společně podíváme na sociologii... odkaz na apku pro více materiálu: https://revio.cz buďme v kontaktu => https://www.instagram.com/kayaislost_/

# data[].attributes.attachment_link.title
Schizophrenia - causes, symptoms, diagnosis, treatment & pathology

# data[].attributes.attachment_link.title
Co je psychoterapie? 2. díl seriálu Chodím na terapii a nestydím se za to… Co vy?

# data[].attributes.headline
Knížky učebnice - Říčan, Plháková, Helus, Atkinson a Hilgard

# data[].attributes.subject
Knížky učebnice - Říčan, Plháková, Helus, Atkinson a Hilgard

# data[].attributes.headline
Knížky učebnice - Říčan, Plháková, Helus, Atkinson a Hilgard

# data[].attributes.subject
Knížky učebnice - Říčan, Plháková, Helus, Atkinson a Hilgard

# data[].attributes.headline
 Doplnění zadání otázky - potřeby jejich popis, dělení emocí, vnitřní a vnější motivace, A.Maslow teorie potřeb.  

# data[].attributes.subject
 Doplnění zadání otázky - potřeby jejich popis, dělení emocí, vnitřní a vnější motivace, A.Maslow teorie potřeb.  

# data[].attributes.headline
Knížky učebnice - Říčan, Plháková, Helus, Atkinson a Hilgard

# data[].attributes.subject
Knížky učebnice - Říčan, Plháková, Helus, Atkinson a Hilgard

# data[].attributes.body
Psychologie (z řeckého ψυχή (psyché) = duševno, duch, dech a -λογία (-logia) = věda, výzkum, nauka o duševnu) je věda, která studuje lidské chování, mentální procesy[1] a tělesné dění[2] včetně jejich vzájemných vztahů a interakcí (souhrnně označované jako psychika) a snaží se je popsat, vysvětlit a predikovat. (wikipedie)

Psychologie je věda o psychice (prožívání, chování, vědomí, nevědomí) člověka. Psychika se projevuje ve všech činnostech, které člověk vykonává, v jeho chování, v reakcích na různé situace. Psychika člověka se v průběhu života značně mění, ovlivňuje ji prostředí, ve kterém člověk žije, výchova a vzdělání.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kohlberg’s 6 Stages of Moral Development

# data[].attributes.attachment_link.title
Piaget's Theory of Cognitive Development

# data[].attributes.attachment_link.title
Erikson’s 8 Stages of Psychosocial Development Explained

# data[].attributes.attachment_link.title
7. Klinická Ψ: Co je to porucha osobnosti?

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Psychologický podcast on Spotify. Tato epizoda je speciální, protože je nahraná hlavně pro studenty psychologie, které nemůžu vyučovat při kontaktní výuce kvůli koronaviru. Proto je delší a o něco víc odbornější než všechny ostatní. Jaké máme poruchy osobnosti? A co to vlastně je?

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Psychologický podcast on Spotify. Jak nás ovlivňuje raná citová vazba? Jaké druhy těchto citových vazeb vlastně máme? Kdo to byl John Bowlby a Mary Ainsworth? A jak ovlivňuje attachment naše emoce? Nejen tomu se věnuje tato epizoda. psychologickypodcast@gmail.com IG: @evapsycholog Zdroje: Thorová, K. (2015).

# data[].attributes.attachment_link.title
2. Dějiny Ψ Kam sahají kořeny psychologie?

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Psychologický podcast on Spotify. V této epizodě se věnuji tomu, kam až sahá minulost psychologie. Vrátíme se zpět do doby před naším letopočtem. Jak vypadaly první úvahy o temperamentu člověka? A může existovat duše od těla? Kdy vlastně vznikla psychologie jako samostatný obor?

# data[].attributes.headline
Přednáška - Dalibor Špok - Jak nechápat psychologii

# data[].attributes.subject
Přednáška - Dalibor Špok - Jak nechápat psychologii

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Netradiční přednáška psychologa Dalibora Špoka: shrnul a vysvětlil myšlenky a poznatky, které by rád poslal sám sobě do doby, kdy se začínal věnovat oboru psychologie.

Jako ke všemu v našem životě, také k chápání psychologických knih, výzkumů a teorií přistupujeme s určitým „předporozuměním" - tedy názorem, jak tomu všemu rozumět. Problémem je, že psychologie je divná věda.

Není to ani biologie, na jejíž předměty si můžeme sáhnout, ale ani věda o „produktech člověka", jako je historie. Psychologie stojí mezi tím vším - zkoumá na jedné straně mozek, na druhé straně náš introspektivní svět, ale také naše pobývání s druhými i produkty naší kultury.

Pokud ji (nevědomě) chápeme jen jako mentální biologii (jak nás mozek ovlivňuje), jako mentální fyziku (jaké jsou příčiny toho, že se cítím špatně) či jako mentální historii (proč dochází k těmto mým vnitřním bitvám), nebudeme jí nikdy rozumět plně, tedy správně.

V přednášce Jak nechápat psychologii se Dalibor Špok zabývá základními chybami, které mnozí z nás (včetně psychologů samotných) v chápání psychologie činí.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dalibor Špok: Jak nechápat psychologii | Psychologie.cz

# data[].attributes.attachment_link.description
Web Psychologie.cz je pro lidi, kteří vědí, že se stále mají co učit. Psychologové a psychoterapeuti sdílejí se čtenáři své odborné znalosti i osobní zkušenosti formou srozumitelných článků a poutavých videoseminářů.

# data[].attributes.body
Michael Lambert (2001) :

1. Psychoterapie je účinná: asi 75 % lidí ), kteří byli v terapii, mělo z této zkušenosti alespoň částečný užitek.

2. Efekt psychoterapie je více než pouhé placebo či neformální podpora. Efekt psychoterapie je v průměru dvakrát větší než efekt placeba a čtyřikrát větší než žádná léčba.

3. Psychoterapie je relativně (v závislosti na délce trvání) efektivní. Účinnost psychoterapie je závislá na délce terapie. Po 10 setkáních se vyléčí asi třetina pacientů, kteří zůstanou v terapii (obvykle s poruchami nálady a úzkostnými poruchami), po 20 setkáních asi polovina a po 55 setkáních asi 75 %. 25 % nebude z psychoterapie mít užitek.

4. Psychoterapie vede nejen ke zlepšení, ale i ke zhoršení: asi 5–10 % pacientů se v terapii zhorší a dalších 15–25 % nezažije žádné zlepšení.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hlubinná psychoterapie je jedním z původních psychoterapeutických směrů a společně s psychoanalýzou patří mezi směry tradiční. Na jejich základě, odkazu a paradigmatu se postupem času vyvíjely směry další. Společné těmto směrům je uznání předpokladu, že psychický život a psychické obsahy, lidské motivace, reakce a vztahy jsou ovlivňovány vědomou i nevědomou částí osobnosti.

Tyto přístupy kombinují prvky psychoanalýzy, Jungiánské analytické psychologie a transpersonální psychoterapie.

Nevědomé procesy uchovávají zážitky, zkušenosti a pocity, které byly potlačeny, ale jako samostatné psychické entity přežívají v nevědomé paměti a těle a nadále ovlivňují psychický život jedince. Terapeutická práce spočívá v postupném odkrývání nevědomého psychického materiálu a přenášením doposud nevědomého ve vědomé.

# data[].attributes.attachment_link.title
Česká asociace pro psychoterapii, z.s. - Psychoterapeutické přístupy

# data[].attributes.attachment_link.description
Česká asociace pro psychoterapii je největším českým odborným spolkem sdružujícím více než 1500 kvalifikovaných psychoterapeutů a psychoterapeutek napříč regiony.