# data[].attributes.body
Fadderbesøk i 1.klasse, fortel om ting dei har samla i ei øskje gjennom sommarferien (delt ut av fadderane før ferien).

# data[].attributes.body
Møter elevane på skuleplassen om morgonen kvar dag.

Alle elevar vert møtt i døra til klasserommet.

Me gjer ros både når elevane fortener det og treng det.

Me er til stades i garderoben, gjer rettleiing og hjelp der det trengs.

Me lærer elevane å vente på tur, og kø-kultur.

Leikegruppe fleire gonger i veka.

Me gir elevane praktiske oppgåver: Hente mjølk, holde orden osv.

Me stiller krav til elevane om å lytte til andre, halde arbeidsro. Elevane veit kva som vert forventa.

Samtale om ny elev: Korleis ta imot? Korleis har han det? Korleis kan me hjelpe til?

Konfliktløysing, leikegrupper/ reglar

Opplegg/lenker:

-«Være venner», serie på NRKSuper, samtale undervegs og etterpå.

-«Klassevenner», serie på NRKSuper og Salaby. Samtale i etterkant. Laga klasseregler etter siste film.

# data[].attributes.body
Kva gjer me for å skape robust barn og fremje livsmeistring på skulen?

Ta ting raskt, lære elevane kva ein må tole og kva som er viktig å snakke om, vaktene gjev melding etter friminutt om noko må takast meir opp. Me vaksne bør jobbe mot å vere gode rollemodellar, som syner gode haldningar og skapar eit attraktivt miljø som smittar på elevane. Uteskule og turar skapar gode naturopplevingar som ein kan nytte som ein psykologisk hjelpestrategi i vaksenlivet. Overnattingsturar og andre uteopplevingar som er planfesta på skulen.

Turar

Fokus på danning og tydeleggjere forventningar

Nok faglege utfordringar

Variasjon i undervisninga

Lenker: Salaby

Nrksuper.no

# data[].attributes.body
Me jobbar med livsmeistring heile tida, både bevisst og ubevisst. Dersom det er konfliktar, så vil me helst at dei skal løysa det meste sjølv. Og ikkje alle konfliktar kan løysast, då det ikkje er ei konflikt. Nokre kamelar må ein svelgja. Ein kan ikkje snakka seg i hel. Ta eigne val, passa på seg sjølv, sjå seg sjølv og ikkje alle andre. Tola å tapa i spel. Ut på tur, tola å bli blaut, uteskule i alt slags vêr, turtaking, eigne kjensler og respektera andre sine kjensler og handlingar. Me har mykje fokus på at alle er forskjellege og har noko å øva på. Me må respektera at ikkje alle har like reglar/grenser/behov/evner/dugleikar, og at det er greitt. Det er bra me er forskjellige, då det hadde vore kjedeleg om alle var like.

Helsesjukepleiar har vore innom for å prata om kroppen og grensetting. Politiet har vore på besøk, der dei snakka om konsekvensar av uønska oppførsel. Me har prata mykje om kven som bestemmer over kroppen vår, kva me likar og ikkje likar at andre gjer. Klask på rompa, klyping, gi andre klemmar, kroppsspråk og korleis me snakkar til kvarandre er døme på dette.

Opplegg/lenker:

Salaby- «kroppen min eier jeg.»

Grøne og raude tankar- psykisk helse.

Steg for steg- skal til på det no.

Jeg vet.no

Sånn er jeg og sånn er det: Downs syndrom +++

# data[].attributes.body
Kva gjer me for å skape robust barn og fremje livsmeistring på skulen?

Ta ting raskt, lære elevane kva ein må tole og kva som er viktig å snakke om, vaktene gjev melding etter friminutt om noko må takast meir opp. Me vaksne bør jobbe mot å vere gode rollemodellar, som syner gode haldningar og skapar eit attraktivt miljø som smittar på elevane. Uteskule og turar skapar gode naturopplevingar som ein kan nytte som ein psykologisk hjelpestrategi i vaksenlivet. Overnattingsturar og andre uteopplevingar som er planfesta på skulen.

Turar

Fokus på danning og tydeleggjere forventningar

Nok faglege utfordringar

Variasjon i undervisninga

Lenker:

Nrksuper.no

Salaby

# data[].attributes.body
Hemmeleg venn

Lego league

Prestere og presentera for andre

Morgonsamling

ABLA

Samarbeide med andre

Prøve nye ting

Fjellturar

Opplegg/lenker:

Kort fortalt på NRK

Unik på NRK

Salaby – Snuttar til diskusjon.

Omvendt advendtskalendar

Nrksuper.no

Nrk.no

Salaby.no

Livet og sånn

Heiverden.no

LINK (linktillivet.no)

# data[].attributes.body
Hemmeleg venn

Lego league

Prestere og presentera for andre

Morgonsamling

ABLA

Samarbeide med andre

Prøve nye ting

Fjellturar

Opplegg/lenker:

Kort fortalt på NRK

Unik på NRK

Salaby – Snuttar til diskusjon.

Omvendt advendtskalendar

"Et hav av muligheter" serie på NRK om inkludering, mangfald.

Nrksuper.no

Nrk.no

Salaby.no

Livet og sånn

Heiverden.no

LINK (linktillivet.no)

# data[].attributes.body
Felles reglar for alle, slik at ein har eit reiskap ein kan bruke i ulike situasjonar. Til dømes stopp-regelen.

Alle klasser lager sine eigne reglar, slik at dei veit kva som gjeld i klasserommet.

Tema i ulike fag – korleis vere vener osv. Fokus på å vere hjelpsam, positiv, inkluderande osv.

Elevsamtale: Får snakke om korleis dei har det på skulen.

Samfunnsfag: Nettvett. Korleis oppføre seg mot andre på nett.

Leik og aktivitet i gym og fysak.

Overnattingstur.

Opplegg/lenker:

-«Sånn er jeg og sånn er det». Blir obs på utfordringar andre ungar kan ha. Rette blikket ut frå seg sjølv.

-Opplegget «Ingen utenfor» frå Redd Barna.

-Laga venskapsarmband, og snakka litt om kvifor. Mange ga dei til fadderungane.

-Fadderopplegget er med på å skape livsmeistring og robuste barn ved å øve på å rette fokuset mot andre, og ikkje berre seg sjølv.

-Salaby: KRLE à Filosofi og etikk.

-Div program på NRK à Kort fortalt, ++

-Innsiden ut (film) med opplegg.

Reddbarna.no

Salaby.no

Nrkskole.no

Film: Innsiden ut

# data[].attributes.body
Felles skuletur på byrjinga av året. Fokus på leik og relasjonar. Jobbar med å vera ein god skuleven og leikekamerat. Kva er ein skuleven og god leikekamerat?

# data[].attributes.headline
Folkehelse - forslag for alle klassar, spes. nye elevar 

# data[].attributes.subject
Folkehelse - forslag for alle klassar, spes. nye elevar 

# data[].attributes.body
Relasjonsbygging lærar/elev

Jan Spurkeland:

Investere tid i starten av skuleåret

vise oppriktig interesse og bli kjent med heile menneske

i samtale og leik- bli kjent

finne kvalitetar hos alle, formidle dette til elev og foreldra i første samtale

Lærar skriv ned 5 kvalitetar hjå kvar einskild elev på ein lapp som elevane får med seg.

Døme på lapp: file:///C:/Users/13markro/Downloads/Mal-SMARTlappen.pdf

# data[].attributes.body
Relasjonsbilde

# data[].attributes.body
Leiker utan konkurranse

# data[].attributes.body
Smart oppvekst

Ndla

Mot

Redd barna

Livet&sånn

Robust ungdom

Link til livet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Robust Ungdom er et fritt tilgjengelig 3-årig undervisningsopplegg i folkehelse og livsmestring for ungdomsskolen.

Undervisningen består av foredrag, praktiske øvelser, lek og samarbeidslæring. Elevene lærer å skape god psykisk helse for seg selv og andre, de blir bedre kjent med hverandre og bygger samtidig et godt klassemiljø.

§ 9 A i opplæringsloven: Skolen plikter å arbeide systematisk med å fremme et godt psykososialt miljø for elevene. Undervisningsprogrammet Robust Ungdom hjelper skolen til å arbeide systematisk, slik at den enkelte eleven kan oppleve trygghet og sosial tilhørighet.

Les mer om Robust Ungdom her
Last ned beskrivelse: Hva er Robust Ungdom? (PDF, 149 kB) Download a description: What is Robust Youth? (PDF, 149 kB)
Følg oss på sosiale medier
Facebooksiden til Robust Ungdom Instagramsiden til Robust Ungdom

# data[].attributes.attachment_link.description
Robust Ungdom er et fritt tilgjengelig 3-årig undervisningsopplegg i folkehelse og livsmestring for ungdomsskolen. Undervisningen består av foredrag, praktiske øvelser, lek og samarbeidslæring. Elevene lærer å skape god psykisk helse for seg selv og andre, de blir bedre kjent med hverandre og bygger samtidig et godt klassemiljø.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Visste du at du har rett til å ha det bra på skolen? Du skal ha det fint på skolen og føle deg trygg både i klassen din, ute i friminuttene og på skoleveien. Du kan selv gjøre en forskjell og ta ansvar for at du og dine medelever har det bra! Voksne skal følge med og passe på at dere har det fint sammen.

Hvis du selv ikke føler deg trygg på skolen og blir utsatt for at noen plager eller mobber deg, er det viktig at du sier ifra til en voksen du stoler på.
Informasjon på flere språk finner du her.
En egen lov for skoleelever

I Norge har vi en egen lov for skoleelever. Det betyr at det som står i denne loven også gjelder deg! Det er viktig at du vet hva som står her for at du skal vite hva du har rett til.
I denne loven står det at:

Du har rett til å ha det bra og føle deg trygg i klassen din og på skolen.

Du har rett til å si ifra og bli hørt. Når du forteller til voksne at du eller en venn ikke har det bra på skolen, har skolen ansvar for at du eller din venn får det bra igjen!

Alle voksne på skolen skal hjelpe til så dere elever har det fint sammen. De skal si tydelig ifra at det ikke er greit å plage eller mobbe hverandre.

Hva kan du gjøre for å hjelpe medelever eller deg selv til å få det bedre på skolen?

Du har det bra!

Du har venner.

Du har noen å snakke med og stole på.

Du kan være deg selv, og du føler deg trygg på skolen og i klassen.

Hva kan du gjøre nå?

Ta med andre på leken og pass på at alle har det bra!

Si stopp til mobbing og si ifra til en voksen hvis du ser en elev som ikke har det bra.

Du har det sånn passe.

Du begynner å føle deg utenfor på skolen.

Du begynner å føle deg mindre trygg i klassen din.

Du begynner å bli plaget av andre og kan ikke være deg selv lenger.

Hva kan du gjøre nå?

Fortell en voksen som du stoler på, om hvordan du har det! Det kan for eksempel være en lærer, helsesykepleier, rektor eller foreldrene dine.

Voksne skal hjelpe deg så du får det bra og føler deg trygg i klassen igjen.

Hvis du har opplevd mobbing eller vonde ting på nett og mobil, er det like viktig å si ifra til voksne så de kan hjelpe deg.

Du har det dårlig på skolen.

Du har det ikke bra på skolen.

Du føler deg ensom eller utestengt, og du føler deg ikke trygg i klassen.

Du blir plaget og mobbet av en eller flere elever eller av en voksen på skolen.

Hva kan du gjøre nå?

Fortell om hvordan du har det, til foreldrene dine eller en annen voksen som du stoler på. Be om hjelp til å si ifra til læreren din og rektor.

Dere kan be om et møte med skolen for å melde ifra muntlig, eller dere kan melde ifra skriftlig. Bruk gjerne denne malen til å fylle ut.

Skolen skal lage en aktivitetsplan for hva skolen skal gjøre for at du skal få det bra igjen!

Hvis dette ikke hjelper, kan dere sende klage til statsforvalteren. Statsforvalteren er den som personen skal passe på at skolene i fylket følger lover og regler.

Her finner du skjema til statsforvalteren, som du kan bruke.

Hva skal aktivitetsplanen inneholde?

Hva er statsforvalteren?

Illustrasjon: Tomas Drefvelin

Du har rett til et trygt skolemiljø

Se denne filmen og lær om din rett til et trygt skolemiljø. Her får du tips om hva du kan gjøre for å hjelpe medelever eller deg selv til å få det bedre på skolen.

Film: Rett til trygt skolemiljø

Mobbeombudet kan hjelpe deg

Visste du at du har et mobbeombud som du kan kontakte, og som kan hjelpe deg? Mobbeombudet kan gi deg og foreldrene dine veiledning om hvordan dere kan gå fram hvis du ikke har det bra på skolen.

Finn kontaktinformasjon til ditt mobbeombud på elevombudene.no.

Informasjon om retten til et trygt skolemiljø finnes på 19 forskjellige språk:

Plakat om trygt skolemiljø

Andre relaterte undervisningsressurser:

Er du barn eller ungdom, og trenger noen å snakke med?

Det er flere steder du kan snakke eller chatte anonymt med en voksen for å få hjelp og veiledning. Det er trygt og gratis. Se mulighetene her.

Tre måter du kan bidra på

# data[].attributes.attachment_link.title
Alle elever har rett til et trygt og godt skolemiljø

# data[].attributes.attachment_link.description
I Norge er det lovpålagt at alle elever har rett til et trygt og godt skolemiljø. Finn barnevennlig informasjon om loven og hva den betyr her.

# data[].attributes.body
Diskusjonskort

# data[].attributes.attachment_link.description
Diskusjonskort og lydfiler om vennskap hvor elevene kan komme med forslag til løsninger som de tror vil skape trivsel og et trygt klassemiljø.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hopp til hovedinnhold

For 1.-4. trinn
Undervisningsopplegg og bilder som hører til animasjonsserien Klassevenner på NRK. Klassevenner er en animasjonsserie om vennskap og om hvordan skape trygge klasser.

Serien gir barn innblikk i ulike former for mobbing - og kunnskap om hvordan mobbing kan stoppes. Målet med animasjonsserien er å skape trygge klassemiljøer og forebygge og redusere mobbing på skolen og på skoleveien. Serien er basert på nyere skandinavisk forskning om mobbing, og er utviklet i samarbeid med en faggruppe. I tre episoder får vi se hvordan barn og voksne har stoppet mobbing og utestenging på skolen sin.
Episode 1: Hvordan kan vi ha det fint sammen? Episode 2: Å hjelpe hverandre Episode 3: Å bli gjort usynlig
Klassevenner er produsert av Bivrost film i samarbeid med NRK Super og Redd Barna.

Relaterte produkter

# data[].attributes.attachment_link.description
Undervisningsopplegg som hører til animasjonsserien Klassevenner på NRK. Last ned eller bestill materialet her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Metodehefte for lærere med aktiviteter for å skape et trygt og inkluderende klassemiljø og forebygge mobbing og utenforskap.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kompetansemål denne timen

I overordna del av Kunnskapsløftet står det: Eit raust og støttande læringsmiljø er grunnlaget for ein positiv kultur der elevane blir oppmuntra og stimulerte til fagleg og sosial utvikling. Kjenner elevane seg utrygge, kan det hemme læringa. Trygge læringsmiljø blir utvikla og haldne ved lag av tydelege og omsorgsfulle vaksne, i samarbeid med elevane.

Elevane skal kunne reflektere over korleis identitet, sjølvbilete og eigne grenser blir utvikla og utfordra i ulike fellesskap, og presentere forslag til korleis ein kan handtere påverknad og uønskte hendingar (samfunnsfag).

Denne timen handlar om å kjenne seg trygg på seg sjølv, og også vere trygg for andre. Nedst på sida ligg det no gråe bokser under temaet Psykologisk tryggheit. Denne ligg fleire stadar, men om de ikkje har brukt av den tidlegare kan det vere lurt å prioritere tid på å jobbe med dette. Instruksjonar til læraren ligg i øvste boksa.

Også det andre som ligg på sida her kan de plukke av og tilpasse etter behov. Dersom de gjer øvinga om vennlege handlingar er det fint om dette blir fulgt opp etterpå.

Det du skal ha med til denne timen er:

I august har vi ikkje oppgåver for djupnelæring fordi månaden er kort.

Sjå gjerne dette heftet frå Forandringsfabrikken gir gode tips for tryggheit i klassa Verktøy: TRYGT I KLASSEN (2020) - Forandringsfabrikken

Ungdommen din startar no i tiande klasse. Dei fleste er godt etablerte i klassa og på skolen, men mange kan likevel slite med å ikkje kjenne seg heilt trygge. Dei er i ein alder dei færraste vaksne ville vore villige til å gå tilbake til om det hadde vore mogleg. Ein alder der mange nettopp er usikre på seg sjølve og kvarandre.

Er eg bra nok? Er eg fin nok? Likar dei andre meg eigentleg? Pratar dei om meg når eg ikkje er der? Kva seier dei? Vil andre meg vel - eller vondt? Kjem eg til å få til alt eg skal? Klarer eg å gjere det bra nok på skolen? Kjem eg til å bli invitert med på ting? Kjem dei til å "blikke meg"? Kva gjer eg feil?

Å vere foreldre til ein utrygg ungdom kan vere fortvilande. Vi vil gjerne hjelpe, men kva kan vi eigentleg gjere? Kva er balansen mellom å pushe og støtte? Balansen mellom å seie "Joda dette klarer du faktisk heilt fint, dette går bra!" med fast stødig stemme, og å seie "Dette lurer eg på om det faktisk blir litt for mykje for deg. Det ser ut som du treng å få sleppe dette." med innlevande, bekymra stemme.

Uansett kva retning ein vel, vil det vere bra for ungdomen å få forståing først. Bli med inn i følelsen ungdomen gir uttrykk for, vis at du forstår, sei at dette er heilt normalt å kjenne på i ein slik situasjon. Spør kva ungdomen treng, gi støtte og omsorg. Så betyr ikkje det at ein treng å gi etter for alt likevel. Etter reell støtte og validering må du gjere ei vurdering på kva du trur vil bli best for ungdomen din. Kanskje er det å ha ei positiv forventning til at dette vil faktisk gå heilt fint sjølv om det kjennes skummelt akkurat no. Eventuelt finn ut om det er noko eleven treng av støtte og tilpassing for å kunne lykkast.

Sjå gjerne over timen elevane skal ha i temaet Trygg. I timen skal dei jobbe ein del med det å kjenne seg trygg på seg sjølv, men også kva dei kan gjere for at andre skal kjenne seg trygge. Snakk gjerne saman om dette heime også. Korleis er det eigentleg på skolen no? Har noko forandra seg? Er dei trygge nok til å kunne smile til yngre elevar og få dei til å føle seg vel? Var det nokon som var viktige for dei når dei var nye, kva gjorde desse som var bra for dei? Og er det noko din ungdom treng for å kjenne seg tryggare på seg sjølv?

Kan helsesjukepleiar hjelpe?

Helsesjukepleiar vil kome innom alle klassene på skolen ved skoleoppstart for å informere om skolehelsetenesta, gi informasjon om når helsesjukepleiar er på skolen, seie noko om korleis ungdommen kan ta kontakt og kva ein ungdom evt. kan ta kontakt med helsesjukepleiar om. Elevane får også vite kvar og når ein kan kome på HFU (helsestasjon for ungdom).

Tema ungdommar oftast kjem for å snakke med helsesjukepleiar om kan vere: pubertet, kropp, seksualitet, kjønnsidentitet, prevensjon, vennskap, familie, kjenner seg einsam, mobbing, søvn, stress, press av ulike slag, uro, kosthald, skolerelaterte ting, sjølvskading, tankar om døden og mykje meir. I samtalen kan helsesjukepleiar forutan å stille spørsmål og å lytte, undre seg saman med ungdommen over kva dei ulike tankane og følelsane gjer med ein og kva dei formidlar eller er eit utrykk for.

Ei kartlegging av det som utfordrar og er vanskeleg må gjerne til for å skjønne meir av kva det tek mest plass i den unge sitt liv. Utifrå ei slik kartlegging kan ein ta i bruk ulike hjelpemiddel og metodar som kan vere med å styrke den unge og skape meir tryggleik og oversikt i livet. Den unge får litt meir kontroll på livet sitt og dagane blir meir handterbare. Helsesjukepleiar kan også vise til andre som kan hjelpe med det som er vanskeleg, om det er behov for meir eller anna hjelp.

Helsesjukepleiar har teieplikt, det vil seie at det vi samtalar om ikkje vert delt med andre utan samtykke av eleven. Nokre gongar er det likevel lurt eller nødvendig å snakke med føresette/foreldre, eller helsesjukepleiar kan ha plikt til å ta kontakt med andre i hjelpeapparatet som kan hjelpe. Då orienterer vi ungdommen om dette før vi går vidare.

I tillegg til at ungdommen sjølv kan ta kontakt er vi også tilgjengeleg for foreldre og lærarar, og vi samarbeider gjerne med andre instansar der det er behov.

Rag'n'Bone Man - Human (Official Video)

Til læraren om psykologisk tryggheit

Instruksjonsark for det som ligg i dei andre boksane: Instruksjonar for lærar - Psykologisk tryggheit i klasserommet (PDF, 350 kB)

Udir har laga svært mykje godt materiell for skolane til å jobbe med trygt og godt skolemiljø. Likevel introduserer vi no "psykologisk tryggheit" som enda ein variabel å sjå etter og jobbe for. Kvifor det?

Fordelen med å snakke om psykologisk tryggheit er at det har veldig konkrete krav til kva som skal kjennast trygt for kven, for at ein skal kunne tenke at gruppa er psykologisk trygg. I grupper der det er psykologisk tryggheit skal alle kjenne at det er:

Som lærar merkar du fort om det er psykologisk tryggheit i klassa du er i:

Kva er gevinsten ved å få det psykologisk trygt?

Vil du lære meir om psykologisk tryggheit?

Øving som viser kva som ikkje er psykologisk trygt

Psykologisk tryggheit - film

Øvingar som kan fremme psykologisk tryggheit

Start - fortsett - stopp, korleis lagar vi det psykologisk trygt her?

Plakat om psykologisk tryggheit

# data[].attributes.attachment_link.description
FAQPublisert Trygg 10 Kompetansemål denne timen Til læraren Til heimane Kan helsesjukepleiar hjelpe? 1. Å kjenne seg trygg på seg sjølv Rag'n'Bone Man - Human (Official Video) 2. Gjer ei lita øving for å kjenne seg tryggare på seg sjølv 3. Trygg nok på seg sjølv til å kunne vere trygg for andre Ikke alltid lett, men vær modig!

# data[].attributes.body
Bilder med spørsmål