# data[].attributes.body
http://www.reformationen500.dk/stat-over-kirke

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På reformationstiden bestemte kirken stort set alt i samfundet. I dag er det samfundet, der bestemmer over kirken. Den danske kirke - folkekirken - er nemlig underlagt Folketinget, hvilket betyder, at Folketinget bestemmer over folkekirken. F.eks. har Folketinget bestemt, at homoseksuelle kan blive viet i folkekirken.

Folketinget stiller også krav til andre trossamfund. Lige nu diskuterer man f.eks, hvad vi som samfund skal kræve af landets trossamfund for at anerkende dem som trossamfund. F.eks. diskuterer man, om et trossamfund skal overholde principper om ligestilling mellem kønnene for at blive anerkendt som trossamfund.
Kristeligt Dagblad: Ligestilling kan afgøre trossamfunds fremtid
Skal kirken bestemme, hvordan der må bygges?
I dag er det en del af den danske lovgivning, at kirkerne må være med til at bestemme, hvordan der kan bygges i nærheden af en kirke. Det viser bl.a. en sag fra Holstebro, hvor folkekirken ikke mente, at der måtte blive bygget et stort indkøbscenter i nærheden af kirken. Det vakte stor debat, fordi mange mener, at kirken ikke længere har ret til at blande sig i den slags sager.
Dagbladet Holstebro-struer: Biskop svarer på kritikken
Kirken mister indflydelse
Kirken har i det hele taget fået mindre indflydelse. Befolkningens opbakning til folkekirken er nemlig faldet. I 1990 var 89,3 procent af befolkningen i Danmark medlem af folkekirken. I 2017 var tallet faldet til 75,9 procent.

Det skyldes primært, at der dør flere medlemmer af folkekirken, end der er nyfødte, som meldes ind i forbindelse med deres dåb. Ca. 90 procent af de danskere, der dør, er medlemmer af folkekirken. Men det er kun ca. 64 procent af de nyfødte, som bliver døbt. Hvis man ikke bliver døbt, bliver man ikke medlem af folkekirken.
Find flere medlemstal for folkekirken på folkekirkens hjemmeside
Spørgsmål til debat
1) På hvilken måde påvirker kristendommen jeres hverdag, f.eks. derhjemme eller i skolen?

# data[].attributes.attachment_link.description
På reformationstiden bestemte kirken stort set alt i samfundet. I dag er det samfundet, der bestemmer over kirken. Den danske kirke - folkekirken - er nemlig underlagt Folketinget, hvilket betyder, at Folketinget bestemmer over folkekirken. F.eks. har Folketinget bestemt, at homoseksuelle kan blive viet i folkekirken. Folketinget stiller også krav til andre trossamfund.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
At reformere betyder at ændre eller forny. Reformationen er en betegnelse for den ændring eller fonyelse af kirken, som foregik i 1500-tallet, og som endte med, at den kristne tro blev opdelt i to retninger: Katolicismen og protestantismen. Reformationen var en proces, der foregik over mange år. Den begyndte i Tyskland og bredte sig langsomt til flere andre lande, først i Nordeuropa, senere i andre dele af verden.

Nogle vil kalde reformationen for en revolution, fordi den revolutionerede både kirke og samfund. Den tyske præst og munk Martin Luther var en af protestanternes vigtigste ledere, og han fik stor betydning for den kristendom, vi har i Nordeuropa i dag. Reformationen var et opgør med forestillingen om, at paven stod mellem Gud og mennesker. Luther hævede, at ethvert menneske står direkte over for Gud, og at man ikke kan opnå frelse ved at købe aflad, men kun via troen på Guds nåde.

Kirken havde stor magt
Før reformationen havde den katolske kirke stor magt i Europa. Paven var kirkens øverste leder, og hans ord blev adlydt af de kristne konger og af præsterne i hver eneste landsby i hele Europa. Kirken havde stor betydning i de kristnes hverdag. Borgerne hørte hver søndag præsten fortælle om den kristne tro. Det var i kirken, at kristne blev døbt, konfirmeret, gift og begravet. Kirken var et samlingssted, der bandt folk sammen. Ingen ville stå uden for dette fællesskab.

Præstens ord blev opfattet som sandhed. Han blev opfattet som Guds repræsentant på jorden og kunne derfor ikke siges imod. Man var overbevist om, at hvis blot man adlød den lokale præst, ville man forblive i det kristne fællesskab. I kirken lyttede man til lange taler og sange, men det foregik på latin, så næsten ingen forstod, hvad der foregik.

Kongen, adelen og bisperne bestemte det hele, og bønderne havde ikke noget at skulle have sagt. De rigeste borgere i byerne ville også gerne være med til at bestemme, men det fik de ikke altid lov til.

Hvad var det nu lige, der skete under reformationen? Se en kortfilm, der forklarer reformationen på 5 minutter, lavet af Folkeuniversitet og Rather Homemade Productions.
Kilder: 'Reformationen' af René Bank Larsen, 'Reformationen - Martin Luther og Katharina von Bora' af Hjørdi Winther Christensen 'Reformationen' af Carsten Bo Mortensen, 'Martin Luther' af Sara Brandhøj Sørensen, 'Anne og Jørgen og reformationen' af Pia Sigmund.

# data[].attributes.attachment_link.description
At reformere betyder at ændre eller forny. Reformationen er en betegnelse for den ændring eller fonyelse af kirken, som foregik i 1500-tallet, og som endte med, at den kristne tro blev opdelt i to retninger: Katolicismen og protestantismen. Reformationen var en proces, der foregik over mange år.

# data[].attributes.body
paven var ham der bestemme over kirken det var rige
paven hade kunde tale med gud
det var katolske kirke der hade maget i en stor del af verden med da
Martin Luther hade læst biblen for fra og bagfra og der stod der ikke at  men skuler betale penge så laven han en masse
krikken
han ville har af kirker kun skule kun sår for det
Martin hade en gang sat 95 teser op på kirke i vinen bær
han oversætte og biblen til tyske

# data[].attributes.body
reformere betyder at ændre eller forny

kristne tro blev opdelt i to retninger

reformationen starte i Tyskland og bredte sig langsomt til flere andre lande, først i Nordeuropa, senere i andre dele af verden.

Luther hævede, at ethvert menneske står direkte over for Gud, og at man ikke kan opnå frelse ved at købe aflad, men kun via troen på Guds nåde.

. Reformationen var et opgør med forestillingen om, at paven stod mellem Gud og mennesker.

# data[].attributes.body
Før reformationen havde den katolske kirke stor magt i Europa

paven var kirke oversat lede

kirke had et stort fællesskab

kirke hade stor betyde for folket

Præstens ord blev opfattet som sandhed

Han blev opfattet som Guds

repræsentant på jorden

I kirken lyttede man til lange taler og sange, men det foregik på latin, så næsten ingen forstod, hvad der foregik.

# data[].attributes.body
martin luther anklagede kirken for at snyde folk og franarre dem deres penge.
kirken had madet magt
Så da en ung præst en dag hængte en protestplakat op på en kirkedør og beskyldte kirken for at snyde folk, var det noget af det mest provokerende, man overhovedet kunne forestille sig. Så provokerende at han blev eftersøgt og var nødt til at gemme sig for ikke at blive fængslet.

# data[].attributes.body
I 1500-tallet troede man på skærsilden. Skærsilden var et sted, man kom hen, når man døde, og hvor man skulle tilbringe mange år i smerte og rædsel, inden man kunne komme i himlen. Man skulle nemlig renses for alle de forkerte og syndige ting, man havde gjort i løbet af sit liv
"Hvis du har gjort noget forkert, så vil du blive straffet for det i skærsilden, når du dør. Men hvis du betaler penge til os, så kan vi sørge for, at du ikke bliver straffet lige så hårdt". Det var budskabet fra kirken i starten af 1500-tallet. Så den solgte en slags gavekort – såkaldte afladsbreve – til folk, der frygtede deres tid i skærsilden. Ved at købe et afladsbrev fra kirken fik man kirkens ord for, at ens tid i skærsilden ville blive kortere.
Og det havde kirken fundet ud af, at den kunne tjene penge på.
mente Luther, der selv var stærkt troende og havde læst til præst. Han var ikke sikker på, at skærsilden overhovedet fandtes. Og hvis den gjorde, så mente han i hvert fald ikke, at kirkens folk kunne afgøre, hvor længe man skulle være i skærsilden. Det kunne kun Gud bestemme. Derfor mente Luther, at afladsbrevene skulle afskaffes.

# data[].attributes.attachment_link.description
På reformationstiden var man bange for Gud. Meget bange. For det var ham, der bestemte, hvor meget og hvor længe man skulle pines i skærsilden, når man døde.

# data[].attributes.body
Når man ænder nede i skærsilden ser man mange andre døde mennesker. Når man går trækker en fødder sig langs jorden, man høre og føle de andres smerte, og hvad de går igennem.

For at nå himlen skal man stå i kø ved bunden af bjerget, hvor derefter man skal blive tjekket for de syner man har begået. Man kan blive hjulpet af de levende, hvis man har købt et gave kort, der forkorter ens tid i skærsilden.

# data[].attributes.body
http://www.reformationen500.dk/bogtrykkerkunsten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På reformationstiden havde man hverken radio, tv eller aviser. Man havde heller ikke internet, telefoner, kopimaskiner eller trykkerier. Og det tog op til tre år at kopiere en bog i et enkelt eksemplar - for man skulle skrive den af i hånden. Det betød, at det var meget svært at dele information med andre.

Derfor fandtes der ikke ret mange bøger, og de få bøger, der fandtes, var skrevet på latin, så almindelige mennesker ikke kunne læse dem - hvis de da overhovedet havde lært at læse.

Så da Luther ville fortælle folk, at han mente, at kirken snød dem, kunne det tage lang tid at få budskabet ud til mange mennesker. Man var nødt til at lave plakater og foldere i hånden og dele ud. Men heldigvis for Luther var der blevet opfundet en såkaldt trykpresse, som kunne trykke sider og bogstaver. Trykpressen - eller bogtrykkerkunsten som den også kaldes - blev mere og mere udbredt netop på Luthers tid.

Alle fik adgang til viden
Opfindelsen gik ud på, at man støbte bogstaver i bly. Man satte bogstaverne op i bakker, så de dannede hele sider med sætninger. Dem kunne man så trykke bøger med. Trykpressen spillede en vigtig rolle for udbredelse af information på reformationstiden.

Metoden var et gennembrud: Fra at bruge et år på at skrive 300 sider i hånden kunne man trykke 300 sider på en dag. Dermed blev det meget lettere at dele information og viden mellem mennesker.

Efterhånden som trykkemetoden blev udbredt, fik folket adgang til viden. For samfundet var det en stor forandring. F.eks. kunne folk selv læse Bibelen og tage stilling til, hvad der stod i den. Kirken kunne ikke længere kontrollere, hvad der blev trykt og spredt i befolkningen. Det betød, at kirken ikke længere havde så meget magt over folket.

Luthers plakat blev trykt og omdelt
Med opfindelsen af trykpressen blev Luthers plakat trykt og omdelt mange gange. På den måde blev Luthers budskaber hurtigt spredt i Tyskland og senere i hele Europa. Folk i andre byer og lande kunne med deres egen trykpresse hurtigt sprede hans tanker om, hvordan kirken burde forandres.

Uden Gutenbergs opfindelse af trykpressen ville det have været svært for Luther at udbrede sine tanker og få folk med på sine ideer.

Spørgsmål til debat

1) Hvad tror I, det betød for samfundet, at det var så svært at sprede viden og information blandt folk?

2) Hvordan ville I sprede et buskab, hvis der hverken fandtes trykkerier, kopimaskiner, kameraer, telefoner eller internet?

3) Hvad betyder det for samfundet i dag, at det er så let at sprede budskaber via internet og sociale medier?
Kilder: Rødovre og Ballerup biblioteker

# data[].attributes.attachment_link.description
På reformationstiden havde man hverken radio, tv eller aviser. Man havde heller ikke internet, telefoner, kopimaskiner eller trykkerier. Og det tog op til tre år at kopiere en bog i et enkelt eksemplar - for man skulle skrive den af i hånden. Det betød, at det var meget svært at dele information med andre.

# data[].attributes.headline
1) Hvad tror I, det betød for samfundet, at det var så svært at sprede viden og information blandt folk?

# data[].attributes.subject
1) Hvad tror I, det betød for samfundet, at det var så svært at sprede viden og information blandt folk?

# data[].attributes.body
Det var meget svært at sprede informationer, fordi man skulle fysisk sige det til den person eller by som man ville sprede informationen til. Historien kunne også meget nemt blive ændret.

# data[].attributes.headline
2) Hvordan ville I sprede et budskab, hvis der hverken fandtes trykkerier, kopimaskiner, kameraer, telefoner eller internet?

# data[].attributes.subject
2) Hvordan ville I sprede et budskab, hvis der hverken fandtes trykkerier, kopimaskiner, kameraer, telefoner eller internet?

# data[].attributes.body
Rejse rundt i verden og fortælle hvad det budskab var.

# data[].attributes.headline
3) Hvad betyder det for samfundet i dag, at det er så let at sprede budskaber via internet og sociale medier?

# data[].attributes.subject
3) Hvad betyder det for samfundet i dag, at det er så let at sprede budskaber via internet og sociale medier?

# data[].attributes.body
Der kommer mange "fake news" fordi det bliver nemmere at sprede nye informationer og folk er mere tilbøjelig til at tro på det som de ser på nettet. viden bliver mere demokratisk

# data[].attributes.body
I skolen har det lidt betydning fordi man lærer kun om det i religions faget som også kaldes for kristendom. I hverdagen har det heller ikke så meget betydning, fordi at kristendomen er ikke så vigtigt. De kristne helligdage bliver stadig holdt.

# data[].attributes.body
Hvilken rolle havde hhv. faren, moren og børn efter reformationen?
Faren: Faren skulle opdrage, brødføde og forsørge familien og skulle sørge for at gud var en del af hverdagen. Han måtte slå børn. Han skulle være et kristenforbillede for sin familie og tjenestefolk. Det var vigtigt at han fik den kristne tro ind i hverdagen.
Moren: Hun var under faren men skulle bestemme over børnene og hun havde ansvaret for husets fire vægge. Hun er selvstændig når det gælder børnene og tjenestefolkene men manden bestemte over hende. Hun var overhovedet i hjemmet hvis manden døde.
Børn: De var et kald for gud og de skulle bare gøre som forældrene. De var fyldt med arvesynd og manden måtte piske synden ud børnene.
Hvordan har billedet af familien ændret sig fra reformationens tid til i dag? Brug eksempler fra teksten...
Der er mange definitioner for en familie i dag. Normen er at have en familie men man har også valget om ikke at gifte sig. Der er mange former for familie. Autoritet er ikke vigtigt og kvinderne og børnene er der ikke for at adlyde. Der er lighed mellem mand og kvinde, alle har medbestemmelse.

# data[].attributes.body
Den lille katekismus er en Pixi udgave af de vigtigste ting fra bibellen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Familien var samfundets vigtigste enhed, både økonomisk og socialt. Og der var en tydelig arbejdsdeling mellem mand og kone.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I den katolske kirke var klosterlivet en alternativ levevej for kvinder, der gerne ville tilegne sig viden og leve et selvstændigt liv. Men da klostrene blev nedlagt efter reformationen, mistede kvinder denne mulighed for at leve uafhængigt af slægten og mandens autoritet.

I stedet for klosteret blev ægteskabet og familien den vigtigste institution i samfundet. Det betød, at kvinder fik færre rettigheder, for som hustru var hun underlagt sin mands autoritet. Dog skulle børn og tjenestefolk adlyde husmoderen på samme måde, som de skulle adlyde husfaderen.

Kvindens funktion blev indskrænket til at passe hus og hjem - et arbejde, der dog blev anset for betydningsfuldt, for Luther lagde stor vægt på det kvindelige husarbejde, og det fik status som alt andet arbejde.

Uddannelse af både drenge og piger
På den ene side mistede kvinderne altså den selvstændige mulighed, som klosterlivet var. Men på den anden side blev piger og drenge mere ligestillet, hvad angår uddannelse. Når alle var lige for Gud, skulle alle også kunne læse Guds ord. Så selv om kvinder på mange måder var underordnet manden på tiden efter reformationen, var der også ligestilling på nogle områder.

Luther gik ind for, at også piger skulle have en god opdragelse. Men han kunne dog ikke forestille sig en selvstændig karriere, hverken for sine egne døtre eller for andre piger, opdraget i den protestantiske tro.

Spørgsmål til debat
1) Efter reformationen var det svært for kvinder at leve et liv uden en mand. Hvordan er det i dag? 2) Luther mente ikke, at kvinder skulle have en uddannelse - ud over at lære om den kristne tro. Uddannelse var mest for mænd. Hvordan er det i dag? Er der forskel på, hvad man forventer af mænd og kvinder i forhold til uddannelse? Hvis ja, på hvilken måde? Kilder: Luther2017.dk, Aarhus Universitets reformationssite: http://reformation.au.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
I den katolske kirke var klosterlivet en alternativ levevej for kvinder, der gerne ville tilegne sig viden og leve et selvstændigt liv. Men da klostrene blev nedlagt efter reformationen, mistede kvinder denne mulighed for at leve uafhængigt af slægten og mandens autoritet. I stedet for klosteret blev ægteskabet og familien den vigtigste institution i samfundet.

# data[].attributes.headline
Hvordan er mulighederne for at få skilsmisse i dag? Og hvordan tror I, det påvirker familielivet, at det er muligt at blive skilt?   

# data[].attributes.subject
Hvordan er mulighederne for at få skilsmisse i dag? Og hvordan tror I, det påvirker familielivet, at det er muligt at blive skilt?   

# data[].attributes.body
I dag er det muligt at få en skilsmisse. Det nemlig nemmer at gå fra sin ægtefælde hvis der sker noget grusomt. det er mere usikkert at din første ægtefælde bliver den sidste.
- Det påvirker familien at får en skilsmisse da forældrene kan sige at de ikke gider mere.

# data[].attributes.headline
2) Hvem bestemmer mest i familien i dag? Hvordan er det hjemme hos dig eller hos de familier, du kender? 

# data[].attributes.subject
2) Hvem bestemmer mest i familien i dag? Hvordan er det hjemme hos dig eller hos de familier, du kender? 

# data[].attributes.body
I dagens Danmark bestemmer både manden og kvinden Det er det samme hjemme hos mig vi alle sammen får lov til at bestemme men det er selvfølgelig mit forældre der tager den sidste beslutning

# data[].attributes.headline
Efter reformationen var det svært for kvinder at leve et liv uden en mand. Hvordan er det i dag?

# data[].attributes.subject
Efter reformationen var det svært for kvinder at leve et liv uden en mand. Hvordan er det i dag?

# data[].attributes.body
Det er blevet meget nemmere, da kvinder også kan få nogle af de store uddannelser, og få en god løn.

# data[].attributes.headline
Luther mente ikke, at kvinder skulle have en uddannelse –  ud over at lære om den kristne tro. ?Uddannelse var mest for mænd. Hvordan er det i dag? Er der forskel på, hvad man forventer af mænd ?og kvinder i forhold til uddannelse? Hvis ja, på hvilken måde?

# data[].attributes.subject
Luther mente ikke, at kvinder skulle have en uddannelse –  ud over at lære om den kristne tro. ?Uddannelse var mest for mænd. Hvordan er det i dag? Er der forskel på, hvad man forventer af mænd ?og kvinder i forhold til uddannelse? Hvis ja, på hvilken måde?

# data[].attributes.body
Ja, der er forskel på i dag, fordi kvinder får lov at få en uddannelse og ikke bare skal være der hjemme og passe børn.
Mænd skal ofte arbejde i det der kræver mere fysisk, hvor kvinder mere skal arbejde med ting der kræver mere mentalt og omsorgsfuld.