# data[].attributes.body
n. 1000 eaa. - 500 jaa.

# data[].attributes.headline
Polisten Kreikka n. 1000 eaa. - 300 eaa.

# data[].attributes.subject
Polisten Kreikka n. 1000 eaa. - 300 eaa.

# data[].attributes.body
Kreikkalainen kaupunkivaltio, jossa keskiössä julkaisuhallinnon rakennukset ja temppelit.

Helleneitä yhdisti: yhteinen kieli, uskonto, juhlat ja riitit.

polikset ja tasa-arvoinen elämäntapa

# data[].attributes.body
Ei ole pyhää kirjaa tai virallisia oppeja.

Polyteismi: ylijumala Zeus ja muut pääjumalat Olympus vuorella

ihmisen kaltaisia

palvonta saamiseksi: uhrilahjat vastapalveluksen toiveessa

# data[].attributes.body
Kreikkalainen taide

Käsityöläisten taidetta tilaajina polisten hallinto.

# data[].attributes.body
n. 600 - 480 eaa.

nähtävissä selviä egyptiläisen kulttuurin piirteitä

jäykät kaavamaiset veistokset

tyylitellyt veistokset ovat vaaleita

hahmoilla arvoituksellinen hymy

# data[].attributes.body
n. 480-330 eaa.

valmistettiin mielellään pronssista

sijoitettiin epäsymmetrisesti nojaamaan toiseen jalkaansa

veistokset luonnollisempia, mutta ihannoituja

alastomuus liitetty hyveisiin

länsimaisen kauneuskäsityksen perusta

aiheena jumalat ja sankarit

# data[].attributes.body
n. 330-30 eaa.

luonnollisuuden rinnalle realistisuus -> arkipäiväiset aiheet

luonteen ja tunteen kuvaaminen

itämaiset vaikutteet toivat mukanaan myös uuden ilmiön -> hallitsijamuotokuvan

alastomat naisvartalot

# data[].attributes.body
Julkisessa rakentamisessa päätykolmiot, pylväiköt, jalustat ja palkistot.

Doorilainen pylväs

yksinkertaisin, karun näköinen malli

Joonialainen pylväs

sirompi, yläpäässä oinaansarvet ja runsaita koristelua

Korinttilainen pylväs

nuorin ja koristeellisin, sileät pylväät ja koristeellinen yläosa

# data[].attributes.body
Runoteokset (eepokset) kuvasivat taruja ja historiaa.

Ilias ja Odysseia

Teatteri: Dionysos-jumalan

näyttelijät miehiä

Genrejen synty:

tragedia: vakavat murhenäytelmät

komedia: hupinäytelmä

Kulta-aika 400-luvulla eaa.

# data[].attributes.body
Maantiede

maapallon ympärysmitan laskeminen

kartografian kehittyminen

Lääketiede

käytännön tutkimus -> ihmisruumiiden leikkaus

humoraaliopin kehitys

Matematiikka/fysiikka

geometrian tutkimus

200-luvulla eaa. empirismin käyttö tieteissä

# data[].attributes.body
Taito sulauttaa valloitettujen alueiden kulttuurit itseensä

Etruskeilta:

aakkoset

uskonnollisia tapoja

gladiaattoritaitelut

Kreikkalaisilta

taideihanteet

tiede ja oppineisuus

kirjallisuuden lajit

jumalat

# data[].attributes.body
Tasavallan aikana ylimystön ja kansan (patriisit ja plebeijit) valtataistelu:

Senaatti

Entisistä virkamiehistä eliniäksi.

Valvoivat virkamiesten toimintaa ja johtivat ulkopolitiikasta.

Kansankokous

Vapaasyntyiset kansalaiset

Plebeijit eli rahvas

Lainsäädäntö

Konsuli

Johtivat senaatin ja kansakokouksen istuntoja

Virkamiehet

Keisarikaudella valta keisarilla, muuta symbolisia

# data[].attributes.body
Kansalaisilla ja muukalaisilla oli erilaiset oikeudet ja velvollisuudet

Kirjoitettu julkinen laki, joka koski vain kansalaisia

Oikeusperiaatteen synty:

"syytön kunnes toisin todistetaan"

"syytetyllä oikeus puolustautua"

Oikeustieteen synty: yhteen kootut lait, oikeusoppiaineet (asianajajat)

Länsimaisen oikeuden perusta

# data[].attributes.body
Esi-isät

kuuluvat kotijumaliin

Isä

päätösvalta, perheen suojelu

lasten holhous myös avioiduttuaan

Äiti

kotitalouden hoito

lasten kasvatus

kuului isänsä sukuun

Poika

koulutus julkiseen elämään ja isän rooliin

kuuliaisuus

Tytär

koulutus naisten rooliin

kuuliaisuus

peri yhtä paljon kuin poika

Vapautetut orjat perheineen

uskollisuus isäntää kohtaan

saivat isännän sukunimen

Klientit perheineen

uskonnollisuus isäntään kohtaan

Orjat jäkeläisineen

# data[].attributes.body
n. 500-1400

# data[].attributes.body
L-Roomaan tuhoutuessa Rooman perintöä jatkoi Itä-Roomaa

Kristinusko

Kreikka hallintokielenä

Roomaan lainsäädäntö

Keisarin itsevaltaus

Hallitsi hetkellisesti myös Italiaa

Rooman tappio -> paaville maallinen hallinto

Kiista korkeimmasta vallasta -> idän ja lännen kirkkojen törmäys

1054 kirkonkiroukset

Kaarle suuren frankkivalunta 800-luvun taitteessa

Perintönä ajatus yhteisestä kristikunnasta

# data[].attributes.body
Italiassa syntyi 500.luvun jälkipuolella

Miehillä ja naisilla omat luostarit

Hurskaiden miesten yhteisöt -> rukoilut ja työt Jumalan nimeen

Tarkat säännöt -> askeettisuus

Lahjoituksistakin suuria maaomaisuuksia

800-luvun kulttuurinen tehtävä:

antiikin tekemisen kopiointi

luostarikoulutus: alkeisopetus, lukutaitoon

Sääntökunnat 1000-1300-luvuilla

dominikaanit, fransiskaanit, birgittalaiset, jne.

# data[].attributes.body
Ensimmäiset perustettiin sydänkeskiajalla

Keskiajan alussa opetus luostareissa/kadetraalikouluissa

Yliopistot 1000-luvun lopulta opettajien ympärille

irti kirkon ja maallisten hallitsijoiden alta -> itsehallinto, opiskelijoille erioikeuksia

opiskelu kallista: yläluokkalaiset opiskelijat

# data[].attributes.body
Opetus kaikkialla latinaksi

Opinnoissa kasi vaihetta

1. kandidaatin tutkinto 7 vapaan taiteen/tieteen opiskelu

2. maisterin tutkinnossa erikoistuminen: teologinen, lääke- tai oikeustieteen opiskelu

Ei uuden etsimistä tai omaan ajatteluun pyrkimystä -> skolastiikka

# data[].attributes.body
Säätyjako yhteiskunnassa

3 säätyä: papisto (hengellinen), aatelisto (sotilaallinen) ja kolmas sääty (työnteko)

keskiajan ihminen aina yhteisön jäsen, ei yksilö

perhe, suku, ammattiyhteisö, sääty, jne.

-> yhteiskunta staattinen ja yhteisöllinen

# data[].attributes.body
Maailmakuvan täytti kirkon kuvasto

Uskonto osa elämää kasteesta kuoleman säädystä riippumatta

Kuolemanjälkeisen elämän tavoittelu

Uskonnon sopeutuminen paikallisiin tapoihin -> pyhimykset ja rituaalien kristillistäminen

ihmeteot kiinnostivat, haluttiin suojelua -> pyhiinvaellukset

Pappi kansan yhteishenkilö hallintoon, kirkko tiedon levittäjänä

veronkeräys, kirkko sosiaalisena paikkana

Maakeskinen maailmankuva -> jumala luonut maan ihmistä varten

-> kristikunnan kristillinen yhtenäiskulttuuri

# data[].attributes.body
Lähes kaikki taide kristillistä

Realistisen kuvaamisen sijaan taide symbolista:

ei syvyysvaikutelmia

Bysanttilaisen ikonitaiteen vaikutus

Kirkkoarkkitehtuuri:

Romaaninen (n. 800-1200)

jykevät seinät, pyörökaarteet, korkea keskilaiva, pienet ikkunat

Goottilainen (n. 1200-1500)

Suipot kaaret, suuret ruusuikkunat, runsas koristelu

1300-luvun taiteessa musta surma

# data[].attributes.body
600-luku

Ristiretket:

Paavi saarnasi pyhän maan valtaamista -> islam vallan rajoitus

v. 1096-1024 neljä ristiretkeä

Euroopan sisällä: mm. Baltian miekkakäännytys, Suomen ristiretket

# data[].attributes.body
Uskonnollinen suvaitsemattomuus

Juutalaiset halveksittu ryhmä läpi keskiajan, taustalla mm.:

ei halua sopeutua kristittyyn kulttuuriin

rahanlainaus/pankkitoiminta

syytetään Jeesuksen kuolemasta

Harhaoppiset

Kirkolle vain virallisesti hyväksytty oppi sallittu

1200-luvun ristiretki kataareja vastaan Ranskassa

1200-luvun inkvisiittorit tutkitaan harhaoppisia Euroopassa

Järjestelmälliset inkvisition kidukset ja tuomiot vasta 1500-luvulla

# data[].attributes.body
Pimeä keskiaika

Rooman tuhon aiheuttama taantuma

lähteiden vähyys -> vähäkin on kirkollista perua

rutto

Toisaalta:

rakentumisen taito: linnat, katedraalit

yliopistot myöhemmän tieteen perustana

Kaupan ja kaupunkien kehitys

Kuvaukset reformaation jälkeen-> haluttu nähdä keskiaika synkkänä ja ihailtu antiikkia

# data[].attributes.body
n. 1400-1700

# data[].attributes.body
n. 1350-1550

# data[].attributes.body
1300-luvun Italiassa antiikin kulttuurin ja ajatusten ihailu

-> antiikin uudelleen syntyminen

kaupalla vaurastuminen -> mesenaattien halu tukea taidetta

antiikin läsnäolo

# data[].attributes.body
Levisi Italiasta vähitellen muualle Eurooppaan

Uusi ihmiskäsitys: yksilön ainutkertaisuus ja arvo -> ihmisyyden tutkiminen

ihmisellä oma tahto, ei vain Jumalan luomus -> fokus maanpäälliseen elämään

Yleissivistyksen korostaminen -> antiikin lähteiden tutkiminen alkukielellä

Ihmisihanteeksi yleisnero -> monia aloja hallitseva oppinut (kielet, taide, insinööritieteet, arkkitehtuuri jne.)

Renessanssiruhtinaat: sivistysihanne tarttui myös aatelisiin

taiteiden tukeminen, irtautuminen keskiaikaisesta hallitsijaihanteesta

# data[].attributes.body
Käsityöläisestä taiteilijaksi (arvostuksen nousu)

Taiteen mullitus

tekninen kehitys: keskiperspektiivi -> syvyys/etäisyyden illuusio

Värikkyys: öljymaalaukset, kirkkaat värit

Maisema- ja muotokuvamaalaus

Paluu antiikkiin

aiheissa uskonnon lisäksi antiikin mytologia

täydellisyyteen pyrkiminen (mm. mittasuhteet, tasapaino), alastomuus

veistostaiteen paluu

antiikin rakennusten kopiointi

Alankomaissa renessanssitaiteessa arkisempi ja synkempi ilme

Kansakielisen kirjallisuuden nousu

# data[].attributes.body
1500-1600-luvut

# data[].attributes.body
Keskiajalla kirkkoa kritisoitu ja vaadittu uudistuksia ->1517 Lutherin teesin tavoitteena uudistaa

Reformaatio: jakautuminen protestantteihin

Pohjoisessa luterilaisuus

Kirkon omaisuuden ja vallan takavarikointi

Augsburgin uskonrauha 1555

(Katolisen) yhtenäiskulttuurin hajoaminen

Pyhimysten palvonnan lopetus

Raamatun korostaminen paavin sijaan

Kansakielisyys

Kirjanpainotaito hajaannuksen vauhdittajana -> "tiedon kulun vallankumous"

# data[].attributes.body
1600-luvulla syntynyt tiedesuuntaus

vastauskonpuhdistuksen ja itsevaltioiden tukemisessa taiteessa

Piirteitä

Mahtavuus/mahtipontisuus, näyttävyys, koristeellisuus

Uskonnolliset kohtaukset/hallitsija aiheena

Voimakkaat värit, tunteet, muodot

Varjo ja valo, vastakohdat

Arkkitehtuurissa pohjana renessanssirakentaminen sekä:

Tornien rakentaminen, yksityiskohtien runsaus

"Kokonaistaideteokset" -> puistot, puutarha jne. osana suunnittelua

Tunnettuja taiteilijoita

Bernini (arkkitehtuuri)

Rembrandt (maalaus)

Bach (sävellys)

# data[].attributes.body
1600 lopulla Ludwig XIV:n Ranska ("Aurinkokuningas") itsevaltiuden mallimaa

Vallan keskitys -> rajaton itsevaltius, absolutismi

Valta Jumalalta -> kuningas kaiken yläpuolella

Hovi pyörii kuninkaan ympärillä -> aatelistovirkamiehistö

Ranskan kieli ja kulttuurin nousu

# data[].attributes.body
1500-1600-luvut

1500-luvun tiedon etsintä

Empirismi: uuden tiedon etsiminen antiikin tekstien lukemisen sijaan (kokeellisuus)

Rene Descartes: järki tiedon lähteenä -> aiempi tieto kyseenalaistettavissa ajattelemalla auktoriteetteja vastaan

Katolinen kirkko vastusti oppiensa vastaisia tieteitä

1600-luvulla tiedeseurat: tieteellinen keskustelu

"Hyödyn aikakausi" -> tiedon (taloudellinen) hyödyntäminen

# data[].attributes.body
Maankeskisyyden kyseenalaistaminen 1500-luvulta

Nikolaus Kopernikus (1473-1543): aurinko kaiken keskipiste

Giordano Bruno (1548-1600)

ei keskipistettä

avaruus ääretön ja muodoton

persoonaton Jumala

Johannes Kepler (1571-1630): elliptiset kiertoradat

Galileo Galilei (1564-1642): kaukoputken avulla havainnot taivaasta -> vahvisti aiempia teorioita

# data[].attributes.body
Isaac Newton (1642-1727)

Painovoimalaki

Mekaniikan ja matematiikan kehitys

Mekanistinen maailmankuva

"Kaikki perustuu matematiikkaan" -> maailma kuin kelloratas ja jumala kelloseppä

"Kehitysusko" -> jatkuva edistys

# data[].attributes.body
Uuden aikakauden alku

Osin illuusio: ei äkillistä aikakauden päätöstä

Renessanssin "hohdokkuus" vain yläluokan juttu, "tavikset" jatkoivat elämäänsä minkään muuttumatta

"Pimeä keskiaika" ei niin synkkä kuin renessanssinerot väittävät

Mm. noitavaimot vasta 1600-luvulla, maata ei pidetty litteänä

Yhteiskunnan epätasa-arvo jatkui: naisen asema sidottu syntyperään ja avioliittoon, sääty-yhteiskunta

Usko alkemiaan/magiaan/tähdistä ennustamiseen edelleen yleistä

# data[].attributes.body
n. 1700-1900

# data[].attributes.body
1700-luku

# data[].attributes.body
1600-luvun lopulta korostettiin järjenkäyttöä ja kritisoitiin sääty-yhteiskunnan epäkohtia

Järjen korostaminen luonnontieteissä (luonnonlakien "löytäminen")

Usko yhteiskunnan kehittämiseen järjen avulla -> äärimmäisenä muotona edistysusko

"Alkukoti" Englannissa, Ranskasta aatteen keskus -> "valon aikakausi"

# data[].attributes.body
John Locke (1632-1704): valistusajattelun pioneeri

Ihmisen ominaisuudet ei sisäsyntyisiä -> "tabula rasa"

Luonnolliset oikeudet: hengen, ominaisuuden ja vapauden turva -> valtion turvattava, ei voi uhata

Kansalla oikeus vaihtaa oikeuksia rikkova monarkia

# data[].attributes.body
Montesquieu (1689-1755)

Vallan kolmijako-oppi: lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovalta

# data[].attributes.body
Jean-Jacques Rousseau (1712-1778)

Hallitsijan vallan lähde kansa, ei jumala -> ns. yhteiskuntasopimus

Kansalla oikeus vaikuttaa hallitsemiseen ja lakien säätämiseen -> suora demokratia

Kasvatus keino hyvään elämään

# data[].attributes.body
Voltaire (1694-1778)

Valistuneen itsevaltias

Uskonnon, sananvapauden ja kirkon arvostelija

# data[].attributes.body
1700-luvulla Ranskasta kulttuurin keskus ja kieli

Valistuksen leviäminen

Matkakertomusten suosion kasvu

Yhteiskuntakritiikki

Järjen korostaminen

Eurooppalaisten paremmuuden korostaminen

Järjen mukainen luokittelu myös ihmisiin -> ajatukset roduista

Rotu ihmisen luonteen määrittävä tekijä

"Jalon villin" ajatus (Rousseau): "villin" turmeltumattomuus -> sivistyneidenkin tavoiteltava tätä vapautta

Kiinalaisen kulttuurin ihailu 1700-luvulla: taiteessa, kulttuurissa (etnoromantiikka)

# data[].attributes.body
1700-luvulla barokin tilalle rokokoo

Pastellivärit, "unettomuus"

Leikillisyys, hempeys, jopa eroottisuus

Epäsymmetrisyys

Luonto aiheeksi

Arkkitehtuurissa lisänä kiinalaisten kulttuurin piirteet

Sisustusmuodissa

Valistusaikana rokokoon kritiikki -> tilalle klassismi/uusklassismi/empire

Antiikin tavoittelu: selkeys (yksinkertaisuus), harmoniaa

Arkkitehtuurissa:

Selkeys, asiallisuus, pylväät, päätykolmiot -> "kuin antiikin temppeleitä"

"Kertaustyyli": antiikin kuvaus sellaisena kuin se ajateltiin (esim. valkoisuus)

Ruutuasemakaava

# data[].attributes.body
Siirtokunnat vaativat paljon kaikkea

1777 väkivallattomuuden alku

Valistusaate itsenäisyysjulistuksessa

Tasa-arvoisuus

Vallan kolmijako-oppi

Oikeus syrjäyttää sortava hallinto

Kritiikki:

Vapaus/tasa-arvo ei kaikille -> vain valkoiset miehet (varallisuus)

Mustat orjat kaikkien oikeuksien ulkopuolella

Valistusajattelu ei ajanut Yhdysvaltoja itsenäistymään

# data[].attributes.body
1789 Ranska lähes vararikossa -> valtiopäivät koolle veroja varten

-> ns. kolmas sääty julisti kansalliskokouksen ja kaappasi vallan

Vallankumous, tavoitteena tasa-arvoisempi yhteiskunta

Johto valistuksen vaikuttama, "rivisotilaat"

1792 kansalliskokous julisti tasavallan -> maa sekasortoon ja väkivaltaan (terrori)

Vallankumous ei muuttanut epäkohtia, mutta jätti voimakkaan julistuksen perinnöksi

# data[].attributes.body
Tavoitteena poistaa syntyperäiset oikeudet -> kansalaisten tasa-arvo

Aloitti sääty-yhteiskunnan murentamisen

Tieto syrjäytti uskonnon maailmankuvan perustana

"Valistus länsimaiden käännekohta" -> alamaisista kansalaisiksi

Julkinen keskustelu (mm. sanomalehdet)

Tasa-arvon julistus (vaikka ei vielä toetutunutkaan)

Järjen korostaminen

# data[].attributes.body
1800-luku

# data[].attributes.body
Wienin kongressi 1814-15: "palauttava Ranskan vallankumousta edeltäneeseen aikaan"

Sääty-yhteiskunnan vahvistaminen, paluu vanhoihin arvoihin

Pyhä allianssi: suurvaltojen liitto, takaisi turvallisuuden perinteisen arvojen pohjalta

Nopeiden uudistusten vastustaminen -> pienet uudistukset, ylhäältä päin

Yhteisö ennen yksilöä

Vahvat auktoriteetit tarpeen

Kannatus: kirkko, hallitsijat, aatelisto, valtaapitävät

# data[].attributes.body
Yksilön, vapaan tahdon, kyvykkyyden korostaminen

Valta kansalta -> perusoikeudet mahdollistavat "onnen tavoittelun", valtion roolin oltava vähäinen

oikeuden ei kaikille -> yläluokka, porvaristo, miehet

Taloudellinen liberalismi: Adan Smith -> vapaa kauppa, voiton tavoittelu

Poliittinen liberalismi: John Stuart Mill, John Locke -> yksilön vapaudet

Sosiaali liberalismi: tunnustettiin vapaan kilpailun ongelma -> valtion ohjailu hyväksyttävää vakauden turvaamiseksi

Kannatus. erityisesti porvaristo

# data[].attributes.body
Alun sosialistit tehtailijoita -> työläisten aseman parannus, ettei tule väkivaltaa

Marx & Engels: Kommunistinen manifesti (1848)

Marx. materialistinen historiankäsitys

Tavoitteena kommunistinen yhteiskunta, jossa ei yksityisomistusta

Myös sukupuolten tasavertaisuus

Jakautuminen

Kommunistit/sosialistit: keinona väkivaltainen vallankumous (esim. Lenin)

Sosiaalidemokraatit: keinona demokratia, lainsäädäntö (Bernstein)

# data[].attributes.body
"Yksi kansa, yksi valtio" -> kansojen itsemääräämisoikeus

Tietty alue, yhteinen kieli, historia, kulttuuri, uskonto, rodut

Kansa korvaa hallitsijan yhtenäisyyden lähteenä

Kannatus: kaikissa yhteiskuntaryhmissä (keski- ja yläluokka)

Euroopassa 1800-luvulla:

Hajottava (Osmanien valtakunta, Itävalta-Unkari, Venäjä)

Yhdistävä (Saksa, Italia)

Kansalliset symbolit, kulttuurin ja yhteisen historian luominen, koulutus, urheilu

# data[].attributes.body
1800-luvulla porvariston aseman parantuminen -> syntyperän sijaan kyvykkyys/varallisuus

Aateliston matkiminen -> käytöstavat, etiketti, varallisuuden näyttäminen

Sukupuolitettu työnjako: miehet töissä, naiset kotona (ylläpito)

Kuluttamisesta elämäntavan osoitus -> materialistinen kulttuuri

"Viktoriaaninen aika": sovinnaisuus, uskonnollisuus, hyveellisyys, ydinperhe

Räikeä kaksinaismoralismi: mm, häikäilemättömyys, prostituutio yleistä, keski- ja yläluokkien miehillä eri "säännöt"

# data[].attributes.body
1800-luvun taiteilijan näkemyksen korostuminen -> taide taiteilijan tunneilmaisua (ei tilaustyötä)

# data[].attributes.body
Tunteiden korostus, menneisyyden ihailu

Voimakkaat tunteet ja värit, dramatiikka, epätarkkuus

Aiheet historiasta, luonnosta, eksoottisista maista

Kansallisromantiikka:

Kansan menneisyyden ihailtu (esim. kansalliseepokset ja -museot)

# data[].attributes.body
Yhteiskunnan todenmukainen kuvaaminen (myös ongelmat)

Tarkka kuvaus, rehellisyys, aiheet tosielämästä, arkipäiväisyys

# data[].attributes.body
Vaikutelman, mielikuvan kuvaaminen

Yksityiskohtien unohtaminen, kokonaisuuden kuvaaminen tilalle

# data[].attributes.body
Teollistumisen malleja: lasi ja terä rakennusten materiaalina

-> modernius

# data[].attributes.headline
"Valkoinen mies" ja tieteen vallankumous

# data[].attributes.subject
"Valkoinen mies" ja tieteen vallankumous

# data[].attributes.body
1800-1900-lukujen taide

# data[].attributes.body
Kolonialismi: siirtomaiden taloudellista alistumista

Imperialismi: kolonialismi + poliittinen ja kulttuurinen alistaminen

Eurooppalaiset (valkoiset) ylivertainen rotu

Vieraiden kansojen kuvaaminen stereotyyppisesti (negatiivisesti)

Eurooppalaisilla "lähetystehtävä" -> sivistää kehittymättömät kansat

ns. Valkoisen miehen taakka

Myös Euroopan sisällä "rotujen epätasa-arvo"

# data[].attributes.body
Lamarck: eläinlajit kehittyvät

Charles Darwin: Lajien synty (1859)

Elinvoimaisimmat menestyvät: -> luonnonvalinta

Ominaisuudet periytyvät -> lajien jatkuva kehitys

Ihmislajilla ja apinoilla sama esi-isä

Sosiaalidarw: yhteiskuntien erot perustellaan "luonnonlakien" avulla

Kulttuuridarw: kulttuurieroista oikeutus kansojen sortamiseen

# data[].attributes.body
Harppaukset mm. kemiassa, fysiikassa, lääketieteessä 1800-luvulla

Taustalla: teollistuminen, kokeelliset menetelmät

Atomiteoria

Solujen ja mikrobien havaitseminen -> ymmärrys hygieniasta

Sähköoppi -> valaistus, moottorit

Suhteellisuusteoria

Yhteiskuntatieteiden kehitys:

Sosiologia (ihmisyhteisöjen käytös ja rakenteet)

Historian nousu -> kehitys ja oman kansan menneisyys

1800-luku edistysukon "kulta-aika"

# data[].attributes.body
1800-luvun loppu ("ihana aikakausi)

Eurooppalaisten jatkuva vaurastuminen

Tekninen kehitys huimaa

Poliittisten oikeuksien laajeneminen

Koulutuksen leviäminen

Valistuksen aatteiden leviäminen käytännössä

-> eurooppalaisen kulttuurin "kultakausi"?

Vastakohtana naisen heikompi asema, räikeä rasismi, siirtomaavallat, köyhien asema jne.

# data[].attributes.body
n. 1900

# data[].attributes.body
(l MS) viimeistään tuhosi ajatukset kehittyvästä ihmiskunnasta

Modernin teknologian sotaa -> teollisen mittakaavan tappaminen

"kansojen sota"

Pasifismin suojelun kasvu ("ei koskaan uudestaan")

Yhteiskunnan moraalinen muutos: Sigmund Freudin teoriat alitajunnasta ja seksuaalisuudesta

# data[].attributes.body
Suurkaupungit "viihteen ja paheiden pesiä"

Elokuvat, teatterit, tanssiesitykset, erotiikka

"iloinen 1920-luku"

Naisen asema

Teollistumisen myötä keskiluokkainen työskentely

Suffragetit -> naisen äänioikeus l MS jälkeen Euroopassa

Kaupungeissa naisen roolin muutos (keskiluokka)

-> kodin ulkopuolella töissä, ei vain perheen perustaminen ja äitiys

Urheilun nousu vapaa-ajan viettotapana

# data[].attributes.body
Populaarikulttuuri "kansankulttuuri

Lukutaidon parantuminen

Tekniikan kehittyminen (ja halpeneminen)

Vapaa-ajan kasvu -> tarve viihteelle

Radio

Kulttuurin kuluttaminen ja tiedon levittäminen (myös propaganda)

Elokuvat "liikkuvan kuvan voittokulku"

Edulliset liput, naisetkin yleisöön -> "turmelee nuorison"

1920-50-luvut Hollywoodin "kultakausi" -> amerikkalaisen kulttuurin levitys maailmalle

"Tähteyden synty" -> kaikkien tuntemien viihdetähtien synty

1950-60-luvulla televisioiden läpimurto

# data[].attributes.body
1650-60-luvuilla vaurastuminen mahdollistu "nuorten oman elämän" -> halu erottua

Nuorisomuoti, -musiikki, -kulttuuri jne.

Rock and roll -> kapinallisuus

Pop-musiikin nousu

Musiikilla oman agendan ajaminen

Vastakulttuurit: vahvaa kapinointia, erit. keskiluokkalaista kulttuuria kohtaan (perinteiset arvot)

"naisen seksuaalinen vallankumous" (ehkäisypillerit"

"hippiliike"