# data[].attributes.headline
Організаційний момент

# data[].attributes.subject
Організаційний момент

# data[].attributes.body
Напишіть про ваш настрій в коментарях

# data[].attributes.headline
Актуалізація знань. Хмара слів

# data[].attributes.subject
Актуалізація знань. Хмара слів

# data[].attributes.body
Визначте, про які події «розповідає» хмаринка-підказка. Як склалася доля українських земель після згаданих подій?

# data[].attributes.headline
Письмова робота в зошитах

# data[].attributes.subject
Письмова робота в зошитах

# data[].attributes.headline
Тема та цілі уроку

# data[].attributes.subject
Тема та цілі уроку

# data[].attributes.body
Запишіть тему уроку до зошитів

Інкорпорація (входження) руських земель до складу Великого князівства Литовського та королівства Польського»

Ціль уроку: з’ясувати причини польсько-литовської експансії на українські землі;

охарактеризувати суспільно-політичний устрій та значення Кревської унії 1385 р. для українських земель; розвивати увагу, пам'ять, мислення, мовлення, здатність до самостійного аналізу історичних подій на основі опрацювання наукової та науково-популярної літератури; удосконалювати навички роботи з історичним матеріалом та історичною картою; виховувати інтерес до вивчення теми, національно-патріотичні почуття

# data[].attributes.headline
Теоретична частина

# data[].attributes.subject
Теоретична частина

# data[].attributes.body
Попрацюйте з підручником. Опрацюйте параграф 22

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Історія України. 7 клас. Пометун
Яким було становище руських земель¹ наприкінці XIII - на початку XIV ст.? Чи існувала єдина держава? Чому? У чому полягала небезпека такої ситуації? За картою з'ясуйте, у складі яких держав перебували землі, заселені українцями y XIV-XV ст. Як ви вважаєте, чому так відбулося? Яким, на вашу думку, було становище українського населення у складі інших держав? ¹ Під руськими, або українськими, землями в цей період розуміємо землі, заселені українцями, ті, що входять до складу сучасної української держави. 1. Коли й чому руські землі ввійшли до складу Великого князівства Литовського Визначте і стисло запишіть основні політичні кроки князів Гедиміновичів на українських землях.
На території Східної Литви та Північно-Західної Білорусі в середині XIII ст. виникло Велике князівство Литовське. Засновником його був князь Міндовг. Швидке зростання Литовської держави почалося за часів правління великого князя Гедиміна. Цьому сприяло те, що литовці в процесі боротьби з хрестоносцями зуміли піднести на високий рівень військову справу. Усі, хто мав землеволодіння, мусив служити у війську або позбавлявся землі. Така практика поширювалася на всі верстви литовського суспільства - від великого князя до селянина.
Князь Гедимін (малюнок XVI ст.)
На початку 1320-х років Гедимін, здійснивши походи на Волинь і Київщину, започаткував приєднання політично роз'єднаних і залежних від Золотої Орди земель Русі-України до Великого князівства Литовського. Згідно з літописами, Гедимін рушив із військом на Волинь, захопив території з містами Володимир, Овруч і Житомир. У результаті облоги Києва, що тривала впродовж місяця, кияни визнали владу Гедиміна, який гарантував їм недоторканність земельної власності (вотчини). Владі литовців підкорилися Вишгород, Черкаси, Канів та інші міста. Населення піддалося без опору, вбачаючи в литовцях могутніх спільників у боротьбі із Золотою Ордою.

Більшість українських земель Литва приєднала в середині XIV ст. за князювання Ольгерда Гедиміновича. У битві на річці Сині Води (1362 р.) він завдав поразки Золотій Орді та приєднав Чернігівщину, Київщину, Переяславщину, Поділля. Унаслідок боротьби з Королівством Польським йому вдалося відвоювати Берестейський, Володимирський і Луцький уділи. Приєднання земель Південно-Західної Русі перетворило Литовське князівство на велику державу. На зайнятих руських (українських) землях Ольгерд відновив удільну систему володіння землями на чолі з князями й посадив на княжіння своїх родичів, а в деяких містах залишив місцевих князів - Рюриковичів.

Маючи у своїх землях цілковиту владу, князі видавали закони, призначали чиновників, які управляли землями, здійснювали судочинство. Князі контролювали економічну діяльність підданих, військову службу, церковні справи, мали широкі повноваження в зовнішній політиці. Частину земель князі віддавали на васальних умовах у володіння представникам місцевої знаті. Разом з боярами й верхівкою духівництва князі складали дорадчий орган при великому князі литовському - раду панів (пани-рада), що була опорою його влади. Така система управління зберігалася протягом XIV - першої половини XV ст. Згодом представниками великокняжої влади в удільних князівствах призначали намісників, а керівниками великих міст - воєвод.
1. Порівняйте межі розселення українців у XV ст. із сучасними кордонами України. Визначте, які українські землі перебували у складі Великого князівства Литовського наприкінці XIV ст. за картою (с. 150). З якими державами межували кордони Великого князівства Литовського на заході, півночі та півдні? 2. Проаналізуйте схему й поясніть, яким було становище руських земель у складі Великого князівства Литовського. Якими, на вашу думку, мали бути наслідки такого становища для населення українських земель? Чому?
Свідченням успадкування Литовським князівством державного ладу Русі-України дослідники вважають князювання нащадків Ольгерда в Києві. Від 1363 р. князював Володимир Ольгердович.
Володимир Ольгердович (невідомий автор, XVI ст.)
Новий правитель дбав про розвиток економіки та підвищення політичної ролі Києва в підвладних йому землях. Поступово він розширив кордони Київського князівства, приєднавши Переяславщину та деякі чернігово-сіверські волості. Коли економічна ситуація покращала, Володимир Ольгердович здобув право карбувати власну монету (знайдено близько 1200 таких монет). Гербом - символом Київської землі - в той час було зображення архистратига Михаїла. Зелене полотнище князівського стягу також мало його зображення на тлі червоного щита.
Про що свідчить карбування Володимиром Ольгердовичем власних грошей? Які відомі вам символи ви бачите на монетах? Які висновки можна зробити? Монети часів Володимира Ольгердовича
Також князь намагався повернути Києву роль загальноруської церковної столиці, ініціювавши висвячення в сан митрополита київського священнослужителя Кипріяна, опікувався храмами й монастирями Києва.

Чернігівсько-сіверським князем став інший син Ольгерда - Дмитро Корибут. Волинню володарював брат Ольгерда - Любарт (Гедимінович). А племінники Ольгерда - князі Коріатовичі - правили на Поділлі.
Любарт Гедимінович (невідомий автор, початок XX ст.)
Любарт Гедимінович зумів зберегти за собою більшу частину Волині з адміністративним центром у Луцьку, сприяв розвитку торгівлі та освіти, підтримував будівництво міст, фортець і храмів. Столицею підвладних йому земель він обрав місто Луцьк, де звів величний замок, який став однією з найбільших оборонних споруд XIV ст. і зберігся донині.
1. Чим відрізняється ця фортеця від укріплень часів Русі-України? Сучасний вигляд Луцького замку 2. Як учений пояснює гасло, з яким українські землі підпорядковувалися литовському князівству: "Ми старини не рушимо і новини не вводимо"? З "Історії державної служби в Україні" сучасного історика Бориса Черкаса Велике князівство Литовське як поліетнічна держава не надавало переваги якомусь одному етносу. Фактично держава розширювалася шляхом злиття династій: старої - Рюриковичів, і нової - Гедиміновичів. ...Відбувався процес, багато в чому подібний до появи Київської Русі в XI ст. "Ми старини не рушимо і новини не вводимо" - ось із яким гаслом відбувалося проникнення литовської влади. Відповідно, говорити про якісь нові органи управління, принесені новими правителями, не доводиться принаймні до XIV ст. У всіх руських князівствах був чинний старий, перевірений часом, політико-адміністративний апарат. 2. Як вплинули на руське суспільство Кревська й Городельська унії Які наслідки мали Кревська й Городельська унії для руських земель?
З початком князювання сина Ольгерда - Ягайла - становище держави як усередині, так і зовні ускладнилося. Між нащадками Ольгерда почалася міжусобиця. До того ж агресія Тевтонського ордену в Балтії (землі сучасних Литви, Латвії та Естонії), як і посилення Московії, загрожувала і Великому князівству Литовському, і Королівству Польському. За цих умов польські феодали, яких приваблювали руські землі, почали переговори з великим князем Ягайлом щодо державно-політичного союзу, пропонуючи йому руку польської королеви Ядвіги. За тим шлюбом Ягайло мав стати польським королем.
Ян Матейко. Ягайло (живопис XIX ст.)
У 1385 р. в селі Крево (сучасна територія Республіки Білорусь) було укладено Кревську унію - угоду між Великим князівством Литовським і Королівством Польським, що ґрунтувалася на династичному шлюбі. Вона мала силу тільки за життя Ягайла.
Унія - об'єднання держав шляхом угоди під владою одного монарха.
Унія передбачала повернення польських володінь, захоплених литовцями, приєднання до Польщі земель Литви та поширення католицизму на її територіях. Наступного року Ягайло охрестився згідно з католицьким обрядом (отримав ім'я Владислав), одружився з польською королевою Ядвігою і став польським королем. Посада великого князя литовського зберігалася і ним став двоюрідний брат Ягайла князь Вітовт. Унія створила передумови для боротьби з тевтонською агресією: у 1410 р. біля селища Грюнвальд польсько-литовсько-руському війську, очолюваному Ягайлом і великим князем литовським Вітовтом, вдалося здобути перемогу над Тевтонським орденом.
Поясніть символіку скульптури і плаката.
1 - О. Сосновський. Ядвіга і Ягайло;

2 - плакат, присвячений Кревській унії

Водночас польська знать намагалася використати Кревську унію для зміцнення влади над українськими й білоруськими землями. Під владою Королівства Польського на той час опинилась основна частина Галичини, де згодом утворилося Руське воєводство із центром у Львові. На землях Подільського й Белзького князівств було створено окремі воєводства. Території воєводств поділялися на землі та повіти. Підпорядкованими Польщі землями управляли польські урядовці. Вони проводили політику полонізації місцевого населення, спрямовану на поширення польських звичаїв, мови, культури, католицької віри. Зокрема, забороняли зводити православні храми, а побудовані раніше - зачиняли.

Польська влада обмежувала православну руську феодальну верхівку в доступі до державних посад. Така політика змушувала князів та інших представників панівної верстви переходити в католицтво, щоб стати частиною польської державної еліти, навіть усупереч своїй етнічній належності. Польська влада тиснула й на литовців, намагаючись наблизити їхній адміністративно-територіальний поділ і суспільно-політичне життя до польських традицій (утворення воєводств, поширення на литовське боярство системи польських гербів, нав'язування католицизму тощо). Це викликало невдоволення серед литовських та українських феодалів.

Представники литовсько-української знаті виступали проти Кревської унії й досягли певних успіхів за правління великого князя литовського Вітовта. Так у 1413 р. польський король Ягайло й великий князь литовський Вітовт уклали Городельську унію. Її положення підтверджували існування Великого князівства Литовського як незалежної держави. Водночас визнавалася політична зверхність польського короля, який мав стати великим князем литовським після смерті Вітовта.

Городельська унія передбачала створення однієї й тієї самої системи органів державного управління в обох країнах, а також посилювала вплив католицької церкви на литовську верхівку, наприклад, деякі привілеї та державні посади ставали можливими лише для католиків.

Спробою зміцнити власне становище був також ініційований Вітовтом З'їзд європейських монархів у Луцьку 1429 р. Вітовт планував розв'язати на зібранні проблему міжнародних відносин, насамперед зменшення османської загрози для Європи, та питання власної коронації як короля Литви. До Луцька прибули майбутній імператор Священної Римської імперії Сигізмунд І Люксембург, король Польщі Владислав II Ягайло, король данський і шведський Ерік VII, магістри Лівонського й Тевтонського орденів, Папа Римський, представники Московського князівства, Візантійської імперії. З'їзд був значною подією в історії середньовічного Луцька, хоча через суперечки між головними його учасниками не мав суттєвого впливу на політичне життя тогочасної Європи.
Воєводство - адміністративна територіальна одиниця в Литві та Польщі в XV-XVIII ст. на чолі з воєводою. У чому історик вбачає значення Луцького з'їзду? Чим би ви доповнили його думки на основі картини? З інтерв'ю сучасного українського історика Дмитра Ващука ...На той час з'їзди монархів в Європі... відбувалися періодично, європейські монархи брали участь у них незалежно від того, чи конфліктували між собою їхні країни... Такі з'їзди були, по суті, паростками сучасної європейської політичної системи, насамперед Європейського Союзу. І заслуга Вітовта, відповідно, полягає в тому, що він посунув межі цієї традиції на схід, поширивши їх на українські, білоруські та литовські землі. Йонас Мацкявічюс. Вітовт Великий на конгресі в Луцьку, 1934 р.
Певний час після смерті Вітовта верхівка руської знаті чинила спротив владі Великого князівства Литовського й Королівства Польського, однак зазнала поразки, внаслідок якої у другій половині XV ст. було ліквідовано Волинське та Київське князівства, а отже, зруйновано рештки державності Русі-України.
3. Які руські території було приєднано Угорським королівством, Молдавським та Московським князівствами Що спільного було в політиці правителів Угорщини, Молдавського князівства та Московії щодо українських земель?
Крім Великого князівства Литовського та Королівства Польського, за землі Київської держави та Королівства Руського боролися сусідні держави - Угорське королівство, Молдавське князівство, Кримське ханство та Московська держава.

Іще в XI ст. розпочалося загарбання Закарпаття Угорським королівством, яке тривало до XIII ст. Поступово у краї поширювалася така система управління, як в Угорщині. Території поділяли на комітати, очолювані намісниками-жупанами, яких призначав король. У їхніх руках зосереджувалась адміністративна, військова та судова влада. Утворювалися землеволодіння магнатів, серед яких переважала угорська знать. Українська верхівка складалася здебільшого з дрібних землевласників, хоча поміж магнатів були і представники руської знаті, які не лише переймали угорську мову та традиції, а й зберігали українську.

Значним впливом користувався колишній подільський князь Федір Коріатович, який отримав від угорського короля землі на Закарпатті. За його правління розвивалося господарство, культура, пожвавилося церковне життя. Місто Мукачево перетворилося на важливий торговельний і ремісничий центр, де щорічно проводили великий ярмарок. У місті було зведено замок і православний монастир Святого Миколая. Згодом постало православне єпископство. Князь опікувався духовним життям українців, що сприяло збереженню мови та культури, приваблювало до Закарпаття переселенців із Галичини, Волині, Поділля.

Упродовж XIII-XV ст. землі Закарпаття були заселені переважно волохами (румунами), німцями, словаками, угорцями. Слов'янське населення втрачало права й землі, витіснялося в гори. Українська еліта поступово ставала часткою угорської знаті.
Магнат (з латинської "велика людина") - феодал, який мав великі землеволодіння. На основі тексту та ілюстрацій розкажіть про діяльність Федора Коріатовича.
1 - пам'ятник Федору Коріатовичу у дворі Мукачівського замку;

2 - Мукачівський замок (Паланок);

3 - монастир Святого Миколая, м. Мукачево;

4 - монета-денарій Федора Коріатовича та княжий знак з печатки

У XIV ст. під владою Угорщини опинилася й частина території Буковини ¹. Важливу роль в економіці краю відігравав торговельний шлях зі Львова до Сучави. Тут відбувалися регулярні ярмарки, відомі великими обсягами продажу худоби.

У середині XIV ст. спалахнула боротьба населення молдавських земель за створення власної держави, яка завершилася проголошенням у 1359 р. незалежного Молдавського князівства. До його складу ввійшла й Північна Буковина. Панівною верствою краю за часів Молдавського князівства були бояри. Вони служили дружинниками, виконували адміністративні й судові функції. Від другої половини XV ст. Молдавському князівству довелося вести жорстоку боротьбу за незалежність з Османською імперією, володіння якої наблизилися до кордонів князівства.

Після монгольської навали Крим і Північне Причорномор'я увійшли до складу Золотої Орди. Назва Крим з'явилася в XIII ст., коли на півострові осіли татари. До того півострів називали Тавридою. У 1430-ті рр. Золота Орда розпалася, і на цих землях розпочалося утворення окремих держав, серед яких, зокрема, було Кримське ханство.
¹ Вважають, що назва краю виникла від букових лісів, якими були багаті ці землі.
У складній ситуації опинилися й руські землі, що межували з Московською державою (її могутність значно зросла в 40-х роках XV ст.). Утиски удільних князів із боку польсько-литовської держави призвели до того, що частина прикордонних із Московією земель на чолі зі своїми князями почала переходити під владу московського государя, який претендував на землі Київської держави. Це спричинило низку литовсько-московських воєн, унаслідок яких на початку XVI ст. до Московського царства було приєднано Чернігово-Сіверські землі. Опинившись "під государевою рукою", руські князівства було поділено на повіти, які очолювали московські воєводи замість місцевих князів, позбавлених земельних володінь.
Прокоментуйте наведену схему. Зробіть висновки. ПОДІЛ УКРАЇНСЬКИХ ЗЕМЕЛЬ МІЖ СУСІДНІМИ ДЕРЖАВАМИ

1. Коли і якукраїнські землі ввійшли до складу Великого князівства Литовського?

2. Якими були умови Кревської та Городельської уній? Чиї інтереси вони захищали?

3. Які українські землі було приєднано до складу Угорської, Молдавської та Московської держав і коли?

4. Покажи на карті українські землі та схарактеризуй їх політичний статус у складі інших держав у XIV - на початку XVI ст.

5. Чому Великому князівству Литовському вдалося приєднати українські землі?

6. Чому литовські феодали чинили спротив Кревській унії?

7. Оціни наслідки приєднання українських земель до складу інших держав для різних станів українського суспільства.

Підготуй короткі повідомлення з тем: "Битва на річці Сині Води", "Грюнвальдська битва", "Кревська унія", "Городельська унія" (на вибір). Презентуй їх у вигляді постера, скориставшись інструментом дослідження. https://vse.ee/cfwx Відкрий цифровий додаток і виконай завдання до § 22-23. https://vse.ee/cfwx
﻿

# data[].attributes.attachment_link.title
Інкорпорація (входження) руських земель до складу Великого князівства Литовського, Королівства Польського та інших держав - Історія України. 7 клас. Пометун

# data[].attributes.attachment_link.description
Інкорпорація (входження) руських земель до складу Великого князівства Литовського, Королівства Польського та інших держав - Руські землі у складі сусідніх держав (середина XIV - початок XV ст.). Кримське ханство - Історія України - 7 клас - Пометун О. І. - НУШ - Нова українська школа - Підручник - 2024

# data[].attributes.headline
Програмовий засіб

# data[].attributes.subject
Програмовий засіб

# data[].attributes.body
Перегляньте відео та запишіть в зошит найважливіші дати, події та персоналії

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Пізнаємо історію!

# data[].attributes.attachment_link.title
Входження українських земель до складу Литви і Польщі у ХIV ст.

# data[].attributes.headline
Працюємо з термінами

# data[].attributes.subject
Працюємо з термінами

# data[].attributes.headline
Практична робота

# data[].attributes.subject
Практична робота

# data[].attributes.body
Перевірте засвоєнні знання

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Смаглюк Тамара Григорівна

# data[].attributes.attachment_link.title
Українські землі у складі Великого князівства Литовського та Королівства Польського | Тест з історії України – «На Урок»

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з історії України (7 клас). Кревську унію між Польським королівством і Великим князівством Литовським укладено:

# data[].attributes.headline
Фізкультхвилинка

# data[].attributes.subject
Фізкультхвилинка

# data[].attributes.body
Спробуйте виконати танцювальні рухи прослуховуючи литовську народну музику

# data[].attributes.attachment_link.title
"Gabija" -Литовська народна пісня @ Lithuanian folk song

# data[].attributes.headline
Підводимо підсумки. Метод "Ромашка Блума"

# data[].attributes.subject
Підводимо підсумки. Метод "Ромашка Блума"

# data[].attributes.body
1. Пелюстка «Згадати» (запам’ятовування фактів)
Запитання:

Що таке Кревська унія?

У якому році вона була укладена?

Які українські землі увійшли до складу Великого князівства Литовського?

🌼 2. Пелюстка «Зрозуміти» (пояснення, інтерпретація)
Завдання:

Поясни, чому литовські князі не змінювали традиції управління на українських землях.

Як Кревська унія вплинула на статус Русі у складі Литви?

🌼 3. Пелюстка «Застосувати» (використання знань у новій ситуації)
Завдання:

Уяви, що ти – сучасний дипломат. Як би ти пояснив полякам і литовцям значення Кревської унії для українського народу?

Зроби короткий інформаційний плакат (можна у вигляді таблиці), де покажеш, як змінилося становище українських земель після унії.

🌼 4. Пелюстка «Проаналізувати» (пошук причин, зв’язків)
Запитання:

Чому литовські князі були змушені укласти унію з Польщею?

Які суперечності виникли внаслідок об’єднання Польщі та Литви?

🌼 5. Пелюстка «Оцінити» (висловлення власної думки, критичне ставлення)
Завдання:

Як ти вважаєш, Кревська унія була вигідною для українських земель? Аргументуй свою думку.

Оціни роль литовських князів у збереженні української культури.

🌼 6. Пелюстка «Створити» (творче завдання)
Завдання:

Напиши уявний щоденник литовського князя або українського боярина, який пережив період Кревської унії.

Придумай коротку сценку або міні-діалог між представниками Польщі, Литви та України про наслідки унії.

# data[].attributes.headline
Кревська унія

# data[].attributes.subject
Кревська унія

# data[].attributes.body
Перегляньте відео замалюйте схему у зошити

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Пізнаємо історію!

# data[].attributes.attachment_link.title
Кревська унія 1385 року.  Доля укр. земель у складі Литви та Польщі

# data[].attributes.headline
Робота з картою

# data[].attributes.subject
Робота з картою

# data[].attributes.body
Перейдіть за посиланням і виконайте завдання на карті

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Create better lessons quicker

# data[].attributes.attachment_link.title
Українські землі у складі Польщі та ВКЛ

# data[].attributes.attachment_link.description
Labelled diagram - Drag and drop the pins to their correct place on the image.

# data[].attributes.headline
Критерії оцінювання

# data[].attributes.subject
Критерії оцінювання

# data[].attributes.body
КРИТЕРІЇ ОЦІНЮВАННЯ ЗА ГРУПАМИ РЕЗУЛЬТАТІВ

Предмет: Історія України

Клас: 7

Тема: Українські землі в складі Польського королівства і Великого князівства Литовського. Кревська унія

🔹 1. Хронологічна компетентність

Учень/учениця вміє:

Рівень Опис результату

Високий. Точно визначає дату Кревської унії, може розташувати події у хронологічній послідовності.

Достатній. Називає основні дати, допускає дрібні неточності.

Середній. Плутано відтворює послідовність подій, помиляється у роках.

Початковий. Не орієнтується в хронології подій.

🔹 2. Просторово-географічна компетентність

Учень/учениця вміє:

Рівень Опис результату

Високий. Може показати на карті українські землі у складі Литви й Польщі, пояснює територіальні зміни.

Достатній. Вміє знайти більшість земель на карті, частково пояснює зміни.

Середній. Має уявлення про території, але погано орієнтується на карті.

Початковий. Не може знайти території, не розуміє картографічних понять.

🔹 3. Історико-культурна компетентність

Учень/учениця вміє:

Рівень Опис результату

Високий. Визначає значення Кревської унії для українських земель, аналізує наслідки.

Достатній. Розуміє зміст унії, описує основні наслідки.

Середній. Має загальне уявлення про подію, але не може її пояснити.

Початковий. Не розуміє змісту та значення Кревської унії.

🔹 4. Критичне мислення та оцінка історичних подій

Учень/учениця вміє:

Рівень Опис результату

Високий. Вміє зіставляти позиції різних сторін, робить власні обґрунтовані висновки.

Достатній. Дає елементарну оцінку подіям, наводить аргументи.

Середній. Формулює неповні або необґрунтовані судження.

Початковий. Не може оцінити події або повторює чужі думки без розуміння.

🔹 5. Уміння працювати з джерелами та картами

Учень/учениця вміє:

Рівень Опис результату

Високий. Аналізує історичні джерела (у т.ч. текст унії), висловлює власну думку.

Достатній. Читає й розуміє джерела, намагається їх аналізувати.

Середній. Має труднощі з аналізом джерел.

Початковий. Не вміє працювати з джерелами.

# data[].attributes.headline
Домашнє завдання

# data[].attributes.subject
Домашнє завдання

# data[].attributes.body
Опрацювати параграф 22. Вивчити рік прийняття Кревської унії та її умови