# data[].attributes.body
Lille skole for at undgå eksklusion

Både velfærdsstat og konkurrencestaten (velfærd først)

Undersøgelse i en specifik årgang, karakterfri klasse for at se hvordan det fungere, da skolens ledelse er bekymret for præsentationskulturen som er opstået

Korte dage, med fritidsklub efterfølgende

fritidsaktiviteter efter skole, sport som man kan gå til

Fokus på naturen, eleverne bliver undervist i miljøet

nyt fag; almen viden (miljø). Her får eleverne et hold, i stedet for deres stamklasse, hvor de bliver blandet på kryds og tværs af udskolingen, for at styrke det sociale fællesskab.

Special undervisning, hvis man eksempelvis er ordblind, eller har besvær med sprog

# data[].attributes.body
Skolereform

Formålet med vores skole er at forberede eleverne fagligt, hvor dannelsen spiller en væsentlig rolle.

Vi fokuserer på trivsel og inklusion samt fremme fællesskabskulturer.

Vores skoledage afsluttes mellem 13 - 14, alt efter hvilket klassetrin man går på.
Efter skolentiden tilbyder vi ekstra lektiehjælp, hvor vores dygtige, faglærte og omsorgsfulde lærer vil stå til rådighed.

# data[].attributes.attachment_link.title
Leg Læring og Livsduelighed billede beskåret

# data[].attributes.headline
Lykkeskolen - Isabella, Meryem, Laura, Luna og Marie 

# data[].attributes.subject
Lykkeskolen - Isabella, Meryem, Laura, Luna og Marie 

# data[].attributes.body
I vores ideelle skole vil vi gerne have mere fokus på, at give eleverne mulighed for at prøve sig i forskellige praktiske fag, hvor der ikke kun er fokus på det akademiske, vi ønsker at eleverne kommer ud med en lyst til at lære videre. En af vores grundværdier for folkeskolen er at danne eleverne til aktive, demokratiske medborgere. Vi synes der skal skrues ned for karakterræset, men med en fin balance så der stadig er fokus på at alle bliver uddannelsesparate.

# data[].attributes.body
Fuldstændig afskaffelse af alle karakterer, på nær afsluttende eksamenskarakterer.

Øget fokus på elevens ikke-faglige kvaliteter, såsom indlevelsesevne og fantasi.

Øget fokus på social sammenhængs kraft på tværs af alder, social klasse og kultur.

Mindre konkurrence eleverne imellem.

Fokus på at fortælle eleverne at de ikke er deres faglige evner, eller deres karakterer, men derimod et samlet hele der består af adskillige gode kvaliteter.

Nedrivning af præstationskultur(der er ingen dumme spørgsmål, kun dumme svar)

Fokus på indlæring gennem leg og fysisk udfoldelse

Løse autoritetsrammer, øget medbestemmelse for elever og lærere.

Fokus på at lade eleverne udvikle sig individuelt og lade dem dygtiggøre sig med egne metoder og arbejdsrammer(inden for rimelighedens grænser)

# data[].attributes.body
Gruppe 1 og 4

# data[].attributes.body
Skolen for dygtige og lykkelige elever:

Fokus på trivsel -  uden et godt socialt fællesskab, bliver fagligheden sat til side.

forbedre elevernes faglige niveau

forberede eleverne til at møde nye udfordringer

Fokus på den enkelte elevs faglighed og trivsel

Skabe rum til læring ( læringsmiljøer)

# data[].attributes.body
De skal trives og de skal lære, hvordan man opfører sig som en del af det fællesskab

Skolen er et minisamfund, der spejler sig i det store samfund

"Vores idealer for et civiliseret samfund betyder, at en undervisning, der ensidigt retter sig med det faglige og lærer børnene at fungere i konkurrencestaten, vil vække bekymring" - Laura Gilliam (antropolog)

Hvis det sociale ikke spiller, bliver fagligheden sat til side. Praktisk og morals nødvendigt

Det vigtigste er at eleven trives

Det er nogle meget stærke institutionelle mønstre og værdier, som de politiske ændringer ikke bare ændrer, men bliver tænkt ind i«, siger hun.

»Hele institutionen folkeskolen er indrettet, så den understøtter elevernes opdragelse til at være en del af fællesskabet, og alt for meget individualisering, pacing og konkurrence bliver der ikke set mildt på«, siger Laura Gilliam.

Hun er ikke uenig i, at der sker ændringer i velfærdsstaten som Ove Kaj Pedersen pointerer (=er kritisk overfor hans holdninger) .Men hun er dog uenig i, den værdiændring Pedersen nævner, som sker i grundskolerne.

Lærere, forældre og elever deler nogle grundlæggende værdier omkring gode fællesskaber og social adfærd. Disse værdier ligger fast i skoles struktur og lærerens proffoesionelle identitet.

Hun mener at det er:

“Det er kulturelt dominante værdier, som vi alle sammen er opdraget til - blandt andet gennem skolen - som er helt grundlæggende for vores opfattelse af, hvad det vil sige at være et ordentligt menneske og et civiliseret samfund.”

Hun mener ikke, at det er acceptablt at eleverne i grundskolen konkuerrre, samt at folkeskolen bliver alt for individualiseret. → det skal istedet handle om elevernes opdragelse til at være en del af fællesskabet.

Skolen civilisere børnene:

Eleverne opdrages til at være socialt orienteret og demokratiske samfundsborgere.

At børnene civiliseres til at indgå i et større fællesskab, hvor mange er afhængige med hinanden, så man kan bruge det når man er færdig med grundskolen.

Elevernes præsentationer skulle forbedres i grundskolen.

Fokus på det faglige i undervisningen.

# data[].attributes.body
- Der er fokus på samarbejde.
- Der er fokus på fællesskabet.
- Der er fokus på social adfærd.
- Der er fokus på trivsel og dannelse.
- Der er fokus på at danne eleverne til aktive, demokratiske medborgere.
- "Folkeskolen skal sammen med forældrene fremme elvernes alsidigeudvikling og dannelse og give dem kundskaber og færdigheder, der forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere".

# data[].attributes.body
- Det sociale og faglige er byggestenene for folkeskolen - den ene fungerer ikke uden den anden
- Uden et godt socialt fællesskab, bliver fagligheden sat til side
- Eleverne skal lære hvordan man er en del af et fællesskab og videre i livet i samfundet
- Hvis du fungerer godt i "det lille samfund"(folkeskolen) vil du med større sandsynlighed tage nogle af de sociale værdier med- og det vil hjælpe dig til at blive en del af et integreret fællesskab i "det store samfund"(Verden efter folkeskolen)
- Trivsel er en forudsætning for at eleverne bliver så dygtige som de kan
- For at opleve en dannelsesrejse skal man omgås med jævnaldrende

# data[].attributes.headline
GRUPPE 2: Konkurrencestaten omklarer folkeskolelæren → formålsparagraffen 2006

# data[].attributes.subject
GRUPPE 2: Konkurrencestaten omklarer folkeskolelæren → formålsparagraffen 2006

# data[].attributes.body
- Der bliver her sat økonomiske rammer for folkeskolen
- Et resultatskrav
- Skolerne får tildelt penge af staten, her er det skolelederns ansvar at benytte pengene korrekt, til eksempelvis: ansatte, udsatte, nationale test og generalt tester.

# data[].attributes.body
Skolen i dag danner i høj grad eleverne til at blive aktive deltagere i konkurrencestaten

Fokus på kernefag, dansk og matematik

Længere skoledage

Engelsk fra 1 klasse

forbedre elevernes faglige niveau

Ruste eleverne til en videre uddannelse

forberede eleverne til at møde nye udfordringer

# data[].attributes.body
Mangel på arbejdskraft

Fokus på at måle elevens fremskridt, Danmark skal være dygtigst, klogest og bedst uddannet.

Maximal udvikling af elevernes kompetencer("En længere skoledag: Skoledagen for de mindste elever slutter omkring klokken 14, for elever i 4. til 6. klasse omkring klokken 14.30 og for elever i 7. til 9. klasse omkring klokken 15. • Flere timer til dansk og matematik fra 4.-9. klasse. Fordi de to kernefag er grundlæggende for at kunne lære andre fag. • Tidligere fremmedsprog: Engelsk fra 1. klasse, 2. fremmedsprog (tysk/fransk) fra 5. klasse og mulighed for at vælge et tredje fremmedsprog som valgfag i 7. klasse. Fordi fremmedsprogene er vigtige for at kunne begå sig i det globale samfund" Miniguide til folkeskolereformen 2014)

HÅNDVÆRK OG DESIGN, MADKUNDSKAB; mangel på håndværkere(Nye fag – håndværk og design samt madkundskab: Eleverne skal lære om sundhed og om mad fra jord til bord. De skal lære at udvikle en idé fra proces til færdigt produkt. Fordi deres innovative og kreative kompetencer skal styrkes, og fordi skolen skal afspejle, at Danmark både er et videns- og et produktionssamfund)

Effektivisering

Inklusionsreformen (overvejer vi elevernes bedste, eller krydser vi fingre for at dem der er svagest stadig kan varetage et "almindeligt job")

Fokus på at elever skal tage en videreuddannelse (ufaglærte arbejdere har mindre plads)