# data[].attributes.headline
 Iași - Capitala Moldovei ( Palatul Culturii)

# data[].attributes.subject
 Iași - Capitala Moldovei ( Palatul Culturii)

# data[].attributes.body
Palatul Culturii din Iasi este o cladire emblematica construita intre 1906 si 1925 pe locul fostului palat regal medieval al Moldovei. Clădirea este înscrisă în Registrul Monumentelor Istorice. Clădirea a fost inițial Palatul de Administrație și Justiție. În 1955, destinația clădirii a fost schimbată în scop cultural și a devenit sediul unor instituții culturale din Iași. Astăzi, Palatul Culturii găzduiește Complexul Național Muzeal „Moldova”, care cuprinde Muzeul de Istorie a Moldovei (1916), Muzeul de Etnografie a Moldovei (1943), Muzeul de Artă (1860), Muzeul Știință și tehnologie „Ștefan Procopiu” (1955) și centre de conservare -

# data[].attributes.headline
Catedrala ,, Sfanta Cuvioasa Parascheva”, Iași

# data[].attributes.subject
Catedrala ,, Sfanta Cuvioasa Parascheva”, Iași

# data[].attributes.body
Cuvioasa Parascheva, cunoscută și sub numele de Sfânta Vineri, este o sfântă cinstită în Biserica Ortodoxă Română și în alte biserici ortodoxe, ocrotitoare a Moldovei. S-a născut la sfârșitul secolului al X-lea în satul din Tracia Epivat (cunoscut și ca Epivatus sau Epibatos), nu departe de Constantinopol, din părinți bogați și evlavioși. Ziua ei de pomenire este 14 octombrie, data morții ei în secolul al XI-lea.  Moaștele Cuvioasei Parascheva au fost mutate de la Belgrad la Constantinopol în 1521. Moaștele ei au fost transportate de la Constantinopol la Iași de către domnul Vasile Lupu la 13 iunie 1641, unde au fost așezate în ctitoria sa, ,,Sfinții Trei Ierarhi”

# data[].attributes.body
Cetatea Neamțului, o adevărată cetate medievală din Neamț, construită în timpul domniei lui Petru Mușat (1374-1391).  Pe peretele de intrare al obiectivului turistic Cetatea Neamtului (zona este faimoasa cu acest nume) am aflat despre istoria acestei creatii moldovenesti si anume: „Cetatea Neamtului a fost construită în perioada lui Petru Mușat (1375-1391), în timpul consolidării statului moldovenesc în Evul Mediu. Primele dovezi documentare datează din 1395, anul regelui maghiar al Luxemburgului, Guismond a emis un decret de ministru. „Ante Castrum Nempch” înainte de a fi învins de trupele lui Ștefan I Musat.  Epoca glorioasă a cetății medievale de la Nemț corespunde domniei lui Ștefan cel Mare (1457-1504), un organizator remarcabil și conducător militar care a înțeles rolul fortificațiilor în sporirea capacităților de apărare a țării și a întărit o cetate moștenită din cele mai vechi timpuri.

# data[].attributes.body
Muzeul este găzduit într-o clădire istorică monumentală din secolul al XVIII-lea, supranumită „Casa câștigată cu condeiul”, care a fost deschisă publicului la 22 iunie 1974 sub denumirea „Fondul documentar memorial Marian Simion Florea”.​ Clădirea adăpostește o valoroasă colecție de obiecte comemorative și documentare, distribuite în șase încăperi (mobilier de epocă, bunuri personale și de familie, cărți și jurnale, manuscrise, scrisori, fotografii, documente personale, culturale, istorice etc.) care reconstituie viața și istoria romanilor. Profesorul Simeon Florea Marian, Academician al Academiei Române de Științe, a predat activități creative în slujba culturii naționale românești și a realizat lucrări unice, lucrări cuprinzătoare care sunt și astăzi un punct de referință al culturii românești: Poesii poporale din Bucovina (1869) , " Cromatica poporului românesc” (1882), „Ornitologie populară românească” (1883, volumele 1-2), „Fermecul popular românesc” (1886), „Nașterea poporului român” (1892 1890), „Nunta românească” ( 1890), „Înmormântarea la romani”.

# data[].attributes.body
Muzeul Memorial „Ion Creangă” este amplasat în casa veche a familiei scriitorului din Humulești, județul Neamț.

De la înfiinţare, instituţia a avut un scop dublu: să promoveze viaţa şi opera autorului, în special capodopera Amintiri din copilărie, prin expoziţia foto-documentară din spaţiile de la intrare şi ghidajul oferit turiştilor; să evidenţieze valoarea etnografică a locuinţei şi anexelor (magazii, grajduri, şoproane), care oferă informaţii despre stilul de viaţă, ocupaţiile tradiţionale şi meşteşugurile ţăranilor români din secolul al XIX-lea. Căsuţa din bârne de lemn şi acoperită cu draniţă are trei încăperi: tinda, camera de locuit şi cămara, toate lipite cu lut pe jos, cu geamuri şi uşi mici. Camera principală este amenajată conform tradițiilor interiorului unei case țărănești din aceea perioadă: sobă mare cu cuptor, cu țeavă pentru fum, cui pe care se agăță hainele de sărbătoare, ladă pentru zestre, masă de lucru, bancă pentru șezut, icoane vechi, draperii la ferestre, iar în centrul încăperii se află instrumentele de țesut și tors pe care fiecare femeie gospodină trebuia să le aibă acasă. Peste tot răzbate simplitatea, iar mirosul de sânziene atârnate la grindă sporeşte parcă emoţia întâlnirii cu tradiţia românească, de mult uitată şi acaparată de modernism.

# data[].attributes.headline
Mănăstirea ,, Sfantul Ioan cel Nou de la Suceava”

# data[].attributes.subject
Mănăstirea ,, Sfantul Ioan cel Nou de la Suceava”

# data[].attributes.body
Mănăstirea „ Sfântul Ioan de la Suceava” se află pe drumul spre  Cetatea Sucevei. Actuala biserică mănăstirească ,,Sfântul Ioan din Suceava”, al cărei hram este „Sf. Mare Mucenic Gheorghe, Vestitorul Biruinței”, a fost ridicată în anul 1514 de Bogdan al III-lea  cel Orb (fiul lui Ștefan cel Mare. - 1517) și terminată în 1522 de fiul lui Bogdan, Ștefăniță (1517-1527).  Mănăstirea este ocrotită de moaște ale Sfântului Ioan cel Nou, care a fost martirizat în  Cetatea Albă (sudul Republicii Moldova, astăzi Ucraina) în jurul anului 1332, și se păstrează  la Suceava din anul1402 (sau 1415 - istoricii nu sunt siguri) din timpul domnitorului Alexandru cel Bun. Inițial au fost așezate în Biserica Mirăuți din apropiere (Biserica Mănăstirii Sf. Ioan nu fusese încă construită pe atunci), au fost aduse apoi la această biserică de către voievodul Petru Șchiopul în anul 1589.