# data[].attributes.body
A Föld teljes vízkészlete 1,4 milliárd km³, amelynek 97,5%-a sós víz, az óceánokban és tengerekben található. A fennmaradó 2,5% édesvíz, amely leginkább gleccserekben, felszín alatti vizekben és tavakban tárolódik.

Az édesvizek mindössze 0,3%-át alkotják a tavak és folyók.

# data[].attributes.body
A világtenger a Föld felszínének 71%-át fedi le. A világtengert óceánokra (Csendes-, Atlanti-, Indiai-, Jeges- és Déli-óceán) és tengerekre osztjuk.

A tengerek típusai:

Peremtengerek: Óceánhoz széles kapukkal kapcsolódnak (pl. Északi-tenger).

Beltengerek: Keskeny tengerszorossal csatlakoznak (pl. Balti- és Fekete-tenger).

# data[].attributes.body
A tengervíz átlagos sótartalma 35‰ (1000 g vízben 35 g só található).

A sós víz fagyáspontja alacsonyabb, kb. -2°C.

A tengervíz hőmérséklete a sarkok közelében alacsonyabb, míg a trópusokon magasabb.

# data[].attributes.body
A tenger hullámzását a szél keltette légnyomáskülönbségek hozzák létre.

A hullámokban a vízrészecskék körpályán mozognak, ezért a víz nem halad előre, csak a hullámok látszanak mozgásban.

# data[].attributes.body
A tengeráramlások a felszíni víztömegek hosszabb távú mozgásai, amelyek különböző hőmérsékletű vizeket kevernek.

A meleg áramlatok, mint a Golf-áramlat, északi partvidékekre melegebb levegőt szállítanak, míg a hideg áramlatok, mint a Labrador-áramlat, lehűtik az érintett területeket.

# data[].attributes.body
Az árapály, vagyis tengerszint napi szintváltozása a Hold és a Nap tömegvonzásának eredménye.”

Dagály: a tenger szintje emelkedik. Apály: a tenger szintje csökken. Szökőár újholdkor és holdtöltekor alakul ki, amikor a Nap és a Hold vonzása összeadódik.