# data[].attributes.body
Godine 1815. održana je bitka koja spada među najpoznatije u svjetskoj povijesti. Napoleon Bonaparte je konačno poražen na bojnom polju kod belgijskog gradića Waterlooa, jednom zauvijek. Započela je prije izlaska sunca, trajala cijeli dan i završila kasno u noći. Gotovo 30.000 vojnika je poginulo, od čega približno 25.000 s francuske strane. Nakon teškog poraza, Napoleon je prognan na atlantski otok Svetu Helenu gdje je umro.

# data[].attributes.body
Veliku Britaniju Napoleon je smatrao svojim najvećim neprijateljem i dugo je planirao pohod na nju s namjerom da je osvoji. Godine 1805. admiral Horatio Nelson je s flotom Kraljevske mornarice, koja se sastojala od 27 brodova, porazio i uništio francusku i španjolsku flotu od 33 broda zapadno od rta Trafalgar. U završnom dijelu bitke admiral Nelson je umro, ali je već osigurao svoje mjesto u povijesti kao najveći britanski mornarički junak, a tom pobjedom Velika Britanija je stekla potpunu premoć na moru.

# data[].attributes.body
Godine 1806. odigrala se dvojna bitka poznata kao Bitka kod Jene i Auerstädta, u kojoj je pod vodstvom Napoleona Bonapartea Francuska pobijedila združenu prusku vojsku. Ova bitka imala je značajnu povijesnu važnost jer je Bonaparte tom pobjedom praktički srušio Prusku. Bitka kod Jene započela je slučajnim večernjim susretom između francuske vojske maršala Lana i pruske vojske koja je brojila 30.000 vojnika pod zapovjedništvom generala Fridriha Hoenlohea. Napoleon je naredio snažan napad, a za dva sata iscrpljeni Prusi su pobjegli sa bojnog polja, spašavajući se sabljama konjanika generala Mira. U Jeni je Napoleon izgubio 5.000 vojnika, dok su Prusi pretrpjeli gubitak od 25.000.

# data[].attributes.body
Wagramom je bitka završila 1809. godine pobjedom Napoleona Bonapartea. Ova bitka je značajna jer je dovela do velike pobjede Napoleona nad Austrijskim Carstvom, koje je u mirovnom ugovoru bilo primorano odreći se golemih teritorija. Na području Austrije, 15-ak kilometara sjeveroistočno od Beča, dogodila se bitka kod Wagrama. Na bojištu se okupilo vjerojatno više od 300.000 vojnika, s otprilike 150.000 na svakoj od sukobljenih strana. Nadvojvoda Karlo, mlađi brat tadašnjeg austrijskog cara Franje, bio je vrhovni austrijski zapovjednik. Bitka je imala katastrofalne posljedice, stoga je nakon četiri dana Nadvojvoda Karlo bio prisiljen zatražiti primirje.

# data[].attributes.body
Godine 1800. dogodila se Bitka kod Marenga, u kojoj je Napoleon postigao jednu od svojih najpoznatijih pobjeda. Bonaparte je time uspio istjerati habsburšku vojsku iz Italije i učvrstiti svoj položaj kao prvog konzula u Francuskoj. Francuska vojska je, preokrenuvši poraz u pobjedu u posljednjem trenutku, porazila brojnije habsburške snage. Osobni udarac za Napoleona predstavljala je pogibija njegovog generala Louisa Desaixa, koji je ranije bio u Bonaparteovoj službi u Egiptu. Desaix je bio ključan za preokret u Bitci kod Marenga, jer je hrabro krenuo u napad na nadmoćne neprijateljske snage. Na samom rubu pobjede, pogodilo ga je zrno iz muškete, što je rezultiralo njegovom smrću na bojnom polju.

# data[].attributes.body
1813. godine započela je Bitka kod Leipziga, u kojoj su se se Napoleon Bonaparte borio protiv voski čak deset naroda. Tu se bitku naziva i Bitkom naroda, a bila je vjerojatno najveća bitka u europskoj povijesti sve do Prvog svjetskog rata. Pretpostavlja se da je na obje strane u Bitci kod Leipziga sudjelovalo više od 600.000 vojnika. Bitka kod Leipziga bila je prva velika bitka u kojoj je Napoleon doživio odlučujući poraz, a trajala je punih četiri dana. To je bila najkrvavija bitka Napoleonskih ratova, s brojem žrtava većim od 100.000. Saveznici su uspjeli zauzeti Pariz već u proljeće sljedeće godine, a Napoleon je morao otići na otok Elbu.