# data[].attributes.body
Kanarbik on puhmtaim. Kanarbik on kääbuspõõsas, mis ulatub ainult põlveni. Rabaturbas on vähe vajalikke toitaineid. Kanarbiku juuri ümbritsevad seeneniidid. Tänu seeneniitidele saab kanarbik pinnasest paremini toitaineid kätte.

# data[].attributes.body
Tema vastsed arenevad väikestes veekogudes või niiskes turbas. Rabalaukad on neile sigimiseks otsekui loodud.

# data[].attributes.body
Jõhvika roomavate varte küljes on samuti väiksed nahkjad lehed. Jõhvika lehtedest aurub vett vähem, mistõttu sellised lehed on tavaliselt kuivade kasvukohtade taimedel.

# data[].attributes.body
Rabaservas kasvab palju madalaid mände. Mida enam raba keskosa poole liikuda, seda vähemaks neid jääb ning seda kiduramad ja kõveramad need on. Rabale on iseloomulikud kääbuskasvulised kõverad männid.

# data[].attributes.body
Küüvitsa lehed on väiksed ja nahkjad, mis aitavad vett kokku hoida. Tavaliselt on selliste lehtedega taimed kuivadel kasvukohtadel.

# data[].attributes.body
Vastsed arenevad väikestes veekogudes või niiskes turbas. Rabalaukad on neile sigimiseks otsekui loodud.

# data[].attributes.body
Huulheina lehele sattunud putukas jääb selle külge kinni otsekui liimi sisse. Huulhein on putuktoiduline taim. Huulheina lehed on üleni kaetud karvadega, millel on kleepuvad otsad. Tavaliselt satuvad huulheina saagiks sääsesuurused putukad ja ämblikud.

# data[].attributes.body
Imetajatest võib suvel rabaservas näha põtra. Talveks läheb ta aga tavaliselt kuivemasse metsa, kus pole jääd ja lund vähem.

# data[].attributes.body
Sookurg on soodes tavaline pesitseja. Sügisel kogunevad nad suurtesse parvedesse ja toituvad enne lõuna poole lendamist põldudel

# data[].attributes.body
Kaljukotkal on suur kongus nokk, Milligan ta Saaki tükeldab. Tema laialisirutatud tiibade  ulauts on üle Kahe meetri. Kaljukotka peamine toit on jänesed, tedred ja metsised, kuid ta võib püüda isegi metskitsetallesid ja rebaseid. Looduslikke vaenlasi tal pole.

# data[].attributes.body
Linavästrikud pesitsevad soo lagedamates paikades. Linavästrik on putuktoiduline lind.

# data[].attributes.body
Hallõgija on värvuline, kes meenutab välimuselt ja eluviisilt natuke kulli. Ta sööb isegi hiiri, aga neid on soodes üsna napilt ning ka sislikud ja kiilid poevad vihmaste ilmadega peitu. Selleks et mitte nälga jääda, soetab hallõgija endale toiduvarusid. Kui kõht on täis, torkab ta püütud saakloomad mõne terava oksatüüka külge.

# data[].attributes.body
Rästikut võib leida rohkem rannakadastikes ja nõmmemetsades. Soos võib näha rästikut soo servas. Rästik sööb konnasid ja sisalikke.

# data[].attributes.body
Verd imevatest ja teistest väikestest putukatest toituvad omakorda kiilid. Rabakiili kehapikkus on 3,5–4,5 cm ja
tiibade siruulatus 5,5–6,5 cm. Noorel isasel on tagakehal
kollased plekid, mis vanal isendil pruuniks värvuvad.
Emasel on tagakehal ainult üks suur tumekollane laik.

# data[].attributes.body
Rabas elavad putukad on toiduks rabakonnadele, kellele sobivad kudemiseks väiksemad rabalaukad. Neid kohtab ka niitudel ja teistes elupaikades. Konnad ja sisalkud on toiduks rästikule.

# data[].attributes.body
Sookail on väga tugev ja iseäralik lõhn, mis mõnele väga meeldib, teisel aa võib peavalutama panna. See on kääbuspõõsas, mis enamasti ulautub vaid põlveni.

# data[].attributes.body
Murakalehti võib rabas näha kõikjal. Rabamurakal on maitsvad merevaigukarva marjad. Murakal on võimas maa-alune vars ja suured sügavale ulatuvad juured, mis on tihedalt kaetud seeneniidistikuga. Suurem osa murakataimest ongi turba all.

# data[].attributes.body
Hanevitsal on omapärased kellukakujulised õied ja nahkjad piklikud lehed. See on kääbus põõsas, mis kasvab enamasti põlveni.

# data[].attributes.body
Sinakat saab mustikast eristada marjade helesinise värvi järgi. sinakas on kääbuspõõsas, mis enamasti ulatub vaid põlveni.

# data[].attributes.body
kukemari on kääbus põõsas mis enamasti ulatub vaid põlveni. kukemarjal on kitsad pisikesed lehed ja tumedad maitsetud marjad.