# data[].attributes.body
Psykiatrifonden - Psykisk sygdom må aldrig ødelægge liv

Svend Brinkmann har psykologistuderende som gæst til samtale om neurodivergens.

https://www.dr.dk/lyd/p1/brinkmanns-briks/brinkmanns-briks-2024/brinkmanns-briks-hvornaar-forstaar-vi-at-mennesker-ikke-kan-reduceres-til-en-diagnose-11032421243

Svend Brinkmann har gæst i studiet for at tale om, Hvordan vi hjælper mennesker bedst. Motivationen er indbygget i ethvert menneske.

https://www.dr.dk/lyd/p1/brinkmanns-briks/brinkmanns-briks-2024/brinkmanns-briks-jeg-har-proevet-alt-og-intet-virker-11032421233

Gruppearbejde:

Fremtidens psykiatri. Mine noter:

Mine noter til bred forståelse for samtidspsykiatri og fremtidsudsyn/ løfter

Først og fremmest har jeg undersøgt, hvad der findes af lettilgængelig vejledning, ved akutbehov for psykiatrisk hjælp.

Jeg nåede frem til følgende hjemmesider:

Psykiatriguiden.dk. Den giver et overblik, som man kan følge. Kan den blive mere ”tilgængelig”.

https://bedrepsykiatri.dk/hjaelp/. Lokaltilbud, podcast, artikler mv. Et større overblik over hvilke tilbud og muligheder der er.

Fakta om 10-års planen for bedre psykiatri

Noter fra ” bedre psykiatri”. https://bedrepsykiatri.dk/fakta-om-psykiatriplanen/

Regeringen har lovet en langsigtet plan, der skal løfte psykiatrien og sikre bedre behandling. Her kommer en sammenfatning mellem regeringens løfter, sundhedstyrrelsens anbefalinger og diskussionen omkring helhedsløsning.

Regeringens løfter:

-            Færre genindlæggelser

-            Mennesker med psykisk sygdom skal leve længere

-            Bedre forebyggelse

-            Mindre tvang

De fem hovedudfordringer

-            Utilstrækkelig tilgængelighed, kapacitet og sammenhæng

-            Utilstrækkelig kvalitet og tværfaglighed i indsatser

-            Styrket pårørendeinddragelse – herunder systematisk tilbud om undervisning.

-            Let og hurtig adgang til akutte psykiatriske tilbud.

-            Udbygning af differentierede og specialiserede sengepladser.

-            Lettilgængeligt behandlingstilbud til voksne med lette til moderate psykiske lidelser.

-            Højere kapacitet og kompetenceløft i socialpsykiatrien.

Prioritering

Politikerne skal, ifølge det faglige oplæg begynde med at prioritere indsatser, der er rettet mod:

-            Indsatser for børn og unge

-            De sværest syge

-            Afstigmatisering

-            Styrkede vidensmiljøer

-            Forskning

Måling

Resultatet af tiårsplanen skal ifølge oplægget måles på 10 mål. Der er ikke sat tal på, hvor stor udviklingen skal være eller hvilke indikatorer det skal hvile på, for de enkelte mål. De ti mål er:

-            Flere børn og unge har god mental sundhed

-            Mennesker med psykiske lidelser lever længere liv med mindre sygdom

-            Flere mennesker med psykiske lidelser bliver inkluderet og accepteret i samfundet

-            Flere mennesker med psykiske lidelser tager en uddannelse og får et job

-            Flere mennesker med tidlige tegn på eller i risiko for at få psykiske lidelser modtager en tidlig, forebyggende indsats

-            Flere mennesker med psykiske lidelser oplever høj kvalitet, omsorg, inddragelse og sammenhæng i indsatsen

-            Færre mennesker med psykiske lidelser udsættes for tvang og magtanvendelse

-            Flere mennesker med psykiske lidelser og samtidigt misbrug får en sammenhængende og effektiv behandling og lykkes med ophør af misbrug

-            Færre mennesker med psykiske lidelser får en behandlingsdom for kriminalitet

-            Flere pårørende får den støtte, de har behov for, og deres ressourcer bruges mere aktivt i indsatsen

Diskussionen omhandlende mental sundhed på den brede samfundsklinge eller de svært syges behandling. Er det de ”rigtigt syge” eller den brede befolknings mistrivsel, der skal løftes?

Bedre Psykiatri mener at befolkningens brede sundhed er vigtig, men det risikerer at stjæle fokus fra de meget syge, der har brug for bedre behandling.

Psykiatriens mest alvorlige problemer:

-            Færre penge pr. patient

-            Alvorligt sygefår mindre behandling før.

-            Hver femte indlagte patient bliver udsat for tvang

-            Pårørende får ikke tilstrækkelig hjælp og støtte.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Regeringen har lovet en langsigtet ambitiøs plan, der skal løfte psykiatrien og sikre bedre behandling. Sundhedsstyrelsen udsendte i januar 2022 deres faglige anbefalinger til planen. Her er fakta om regeringens løfter, Sundhedsstyrelsens oplæg, de vigtigste uenigheder med mere.

Det har regeringen lovet

Løftet om en langsigtet psykiatriplan blev først formuleret i regeringens forståelsespapir fra 2019. Siden er det gentaget og uddybet flere steder - bla. finanslove og interviews mm. Blandt løfterne er:

Færre genindlæggelser

Mennesker med psykisk sygdom skal leve længere

Bedre forebyggelse

Mindre tvang

Sundhedsstyrelsens faglige oplæg - januar 2022
Se Sundhedsstyrelsens oplæg til 10-årsplanen
Problemer, planen skal løse

I oplægget peger Sundhedsstyrelsen på fem hovedudfordringer i forhold til at sikre en langsigtet udvikling af psykiatrien.

1. Utilstrækkelig tilgængelighed, kapacitet og sammenhæng

2. Utilstrækkelig kvalitet og tværfaglighed i indsatser

3. Utilstrækkelige forebyggende og tidlige indsatser

4. Utilstrækkelig forskning, faglig udvikling og manglende prestige

5. Stigmatisering, nedprioritering og manglende ligestilling

Anbefalinger til løsning

Oplægget opstiller 37 anbefalinger grupperet indenfor ni emner. Blandt de væsentligste anbefalinger er:

Styrket pårørendeinddragelse - herunder systematisk tilbud om undervisning.

Let og hurtig adgang til akutte psykiatriske tilbud.

Udbygning af differentierede og specialiserede sengepladser.

Lettilgængeligt behandlingstilbud til voksne med lette til moderate psykiske lidelser.

Højere kapacitet og kompetenceløft i socialpsykiatrien.

Prioritering

Politikerne skal, ifølge det faglige oplæg begynde med at prioritere indsatser, der er rettet mod:

Indsatser for børn og unge

De sværest syge

Afstigmatisering

Styrkede vidensmiljøer

Forskning

Forudsætninger

Ifølge oplægget er forudsætningerne for gennemførelse af anbefalingerne b.la. at:

Kapaciteten løftes i både behandlings- og socialpsykiatrien,

Der rekrutteres mere personale og kompetenceniveauet skal højnes

Måling

Resultatet af tiårsplanen skal ifølge oplægget måles på 10 mål. Der er ikke sat tal på, hvor stor udviklingen skal være eller hvilke indikatorer det skal hvile på, for de enkelte mål. De ti mål er:

1. Flere børn og unge har god mental sundhed

2. Mennesker med psykiske lidelser lever længere liv med mindre sygdom

3. Flere mennesker med psykiske lidelser bliver inkluderet og accepteret i samfundet

4. Flere mennesker med psykiske lidelser tager en uddannelse og får et job

5. Flere mennesker med tidlige tegn på eller i risiko for at få psykiske lidelser modtager en tidlig, forebyggende indsats

6. Flere mennesker med psykiske lidelser oplever høj kvalitet, omsorg, inddragelse og sammenhæng i indsatsen

7. Færre mennesker med psykiske lidelser udsættes for tvang og magtanvendelse

8. Flere mennesker med psykiske lidelser og samtidigt misbrug får en sammenhængende og effektiv behandling og lykkes med ophør af misbrug

9. Færre mennesker med psykiske lidelser får en behandlingsdom for kriminalitet

10. Flere pårørende får den støtte, de har behov for, og deres ressourcer bruges mere aktivt i indsatsen

Vigtigste uenigheder / politiske spørgsmål

Nogle af de væsentligste politiske spørgsmål og uenigheder, når psykiatriplanen skal forhandles, vil være:

Flere penge eller reorganisering?

Er det nødvendigt at tilføre flere penge til psykiatrien for at indhente andre områder i sundhedsvæsenet eller kan man gøre ting smartere for de ekstra midler psykiatrien allerede er blevet tilført?

Behandlingen bliver ifølge Sundhedsstyrelsens oplæg ikke bedre uden højere kapacitet. Det kræver ca. 4,5 mia. kr. til sygehusene ifølge en nylig beregning . Dertil skal noget tilsvarende tilføres kommunerne. Regeringen siger, at de allerede har tilført behandlingspsykiatrien 600 mio. kroner årligt til flere senge og hænder.

Bedre Psykiatri mener: Det ER nødvendigt med store dyre investeringer. De 600 mio. blev givet til et akutløft - ikke det langsigtede kapacitetsløft, som if. Sundhedsstyrelsen er nødvendig. MEN der er lavt hængende frugter. Bedre pårørendeinddragelse kan implementeres nu for 10-20 mio. pr. år med mærkbar betydning for syge, pårørende og for systemets legitimitet.

Hvad er vigtigst?

Sundhedsstyrelsen har beskrevet fem områder, som bør prioriteres først (se ovenfor). Men regeringen vil ikke kunne finansiere det hele fra begyndelsen. Der vil være størst folkelig / vælgermæssig appel i børn - både ift. trivsel og decideret sygdom. Andre vil pege på, at det er hjælpen til de alvorligt syge (og misbrugende) voksne, der får den mest mangelfulde hjælp i dag.

Bedre Psykiatri mener: Hjælpen til de alvorligst syge skal forbedres snart. Alt for mange mennesker lever et forfærdeligt liv og dør for tidligt med alle de alvorlige konsekvenser det medfører. Derudover er bedre hjælp til pårørende det, som vil kunne mærkes mest og hurtigst for færrest penge.

Mental sundhed vs. psykisk sygdom

Er det de "rigtigt" syge, der skal have bedre behandling, eller den brede befolknings mistrivsel, der skal løftes? Forskellen beror dels på prioritering af målgruppe og dels på forskellige opfattelser af, hvorvidt og i hvilket omfang psykisk sygdom kan forebygges.

Bedre Psykiatri mener: Befolkningens mentale sundhed er vigtig, men det bør ikke have noget med psykiatriplanen at gøre, og det risikerer at stjæle fokus fra de meget syge, der har brug for bedre behandling.

Psykiatriens mest alvorlige problemer

Blandt de tydeligste signaler om psykiatriens krise er:

Færre penge pr. patient: Antallet af patienter er eksploderet, uden at ressourcerne er fulgt med.

Alvorligt syge får mindre behandling end før: Indlæggelserne er blevet kortere OG de mest syge patienter får mindre ambulant behandling end for ti år siden.

Hver femte indlagte patient bliver udsat for tvang

Pårørende får ikke tilstrækkelig hjælp og støtte: Trods utallige handlingsplaner og hensigtserklæringer føler et stort flertal af de pårørende sig ikke inddraget i behandlingen.

Læs mere om psykiatriens tilstand

# data[].attributes.attachment_link.title
Fakta om 10-års planen for psykiatri - Bedre Psykiatri

# data[].attributes.attachment_link.description
Regeringen har lovet en langsigtet ambitiøs plan, der skal løfte psykiatrien og sikre bedre behandling. Sundhedsstyrelsen udsendte i januar 2022 deres faglige anbefalinger til planen. Her er fakta om regeringens løfter, Sundhedsstyrelsens oplæg, de vigtigste uenigheder med mere. Det har regeringen lovet Løftet om en langsigtet psykiatriplan blev først formuleret i regeringens forståelsespapir fra [...]

# data[].attributes.body
overblik.

# data[].attributes.body
Helene:

# data[].attributes.body
Triggeranalyse

Indre og ydre

trigger

(hvad udløste

adfærden, hvad skete

der?): angst, oplevelse af ikke at få hjælp. Ikke vide hvor hun hørte til.

Beskrivelse af

adfærden

(hvad gjorde personen?: Hun råbte om hjælp, lod som om hun boede på plejecenteret, virkede panisk, måtte ind. Let truende i sin fremtoning, insisterende

Følelser

(hvilke følelser havde

personen?): Angst, (kamp), ensomhed, vrede,

Grunde

(hvad var mon grunden

til at vedkomne

reagerede sådan?): Psykisk lidelse ifa. Svigt, angst, trang til at flygte fra det svære, uerkendt behov for støtte og hjælp. Kamp med verden omkring.

Mit ståsted.

Triggeranalyse

Troels Rickers

Indre og ydre

trigger

(hvad udløste

adfærden, hvad skete

der?)

Beskrivelse af

adfærden

(hvad gjorde personen?)

Følelser

(hvilke følelser havde

personen?)

Grunde

(hvad var mon grunden

til at vedkomne

reagerede sådan?)

Indre og ydre

trigger

(hvad udløste

adfærden, hvad skete

der?)

Først ville jeg hjælpe. Uden at overveje/mærke hendes sindstilstand/situationen. Da hun blev truende, startede angsten i mig, men jeg blev konfliktnedtrappende på ydersiden.

Beskrivelse af

adfærden

(hvad gjorde du?)

Jeg brugte anerkendende kommunikation, talte roligt, langsomt, mødte hendes ord, mærkede, hvor grænserne gik. Løsningsfokuseret.

Følelser

(hvilke følelser havde

du?): Angst, frygt for hvad hun kunne finde på, skam over at have lukket hende ind, alarmtilstand. Løsningsfokuseret. Overlevelsesstrategi.

Grunde

(hvad var mon grunden

til at du reagerede

sådan?):

Genkendelighed fra livserfaring/situationer med psykisk syge. Frygten for at den gode hensigt, bringer mig i fare. Den løsningsfokuserede nedtrappende tilgang, virker. Angsten kommer af overbelastning.

# data[].attributes.body
SBP

Opgave: selvbestemmelsesret og omsorgspligt.

Du skal komme ind på: Hvordan kan du/I som faggruppe skal balancere omsorgspligten og selvbestemmelsesretten i Helenes tilfælde? Hvad er dine/jeres rettigheder og pligter i dette tilfælde er? Hvad er Helenes?

Besvarelse: Lovgivningsmæssigt er der ikke en entydig definition af, hvornår en handling er en magtanvendelse. Men lovgivningen opstiller rammer for, i hvilke situationer der undtagelsesvis kan bruges magt.

selvbestemmelse----------------------magt til omsorg

Hvor er der lovbestemte indgreb i selvbestemmelsesretten?

Steder jeg kan finde info til argumentation:

• Servicelovens regler om offentlig omsorgspligt

• Magtanvendelsesreglerne i Serviceloven

• Straffelovens regler om nødret

• Psykiatrilovens regler om tvang i forbindelse med sundhedsmæssig behandling

• ”Husregler”

Selvbestemmelsesretten og andre grundlæggende rettigheder hænger tæt sammen med magtanvendelsesreglerne, da enhver anvendelse af magt på en eller anden måde, griber ind i menneskers grundlæggende rettigheder, herunder typisk selvbestemmelsesretten.

Først og fremmest handler det om borgerens retssikkerhed, og at der ikke foregår unødvendige overgreb på borgeren.

For at vi kan undgå dette, er det vigtigt at vi kan argumentere fagligt og forholde os kritisk til de dilemmaer, der opstår ved den uklare definition. En stærk etisk holdning er nødvendig. Dertil er det vigtigt ta kende lovgivningen både indenfor selvbestemmelsesret og magtanvendelsesreglerne.

Værd at vide om selvbestemmelsesret, magtanvendelse og omsorgspligt - LOS

Helene har sin selvbestemmelsesret, men vi må gribe ind, der hvor der opstår sundhedsfare.

Vi må arbejde socialpædagogisk, tværfagligt og kan tage det med videre til kolleger.

Vigtigst er hvad der er årsagen til at mennesket har det som det har det? Hvad kan årsagen være.

Relationen! Er den bærende i arbejdet med mennesker.

Vi er nødt til at blive ved og ved og ved. Der er ikke nødvendigvis en løsning på casen. Men den pædagogiske tilgang og kommunikationen er det væsentlige.

# data[].attributes.body
Besvarelse opgave om Helene.

Tværfaglig indsats, hvor faglig viden forebygger og begrænser anvendelse af magt.

"Omsorgspligten indebærer, at personalet skal blive ved og blive ved og blive ved…. med at få personen til at acceptere at tage imod hjælpen"

Dea Seidenfaden: Psykiatrien er et tværfagligt speciale (dp.dk)

Hvad gør vi for at lægge en plan.

Vi indkalder:

socialrådgiver

leder

bostøtte

SSA

ergo

sygeplejeske

Vi arbejder tværfagligt. Hvilke indsatser skal der til?. Hun har brug for en person i sin hverdag.

Vi skal have lavet en handleplan. Hvad ved vi virker på psykiske lidelser?

opmærksomhed/omsorg

motion

mindfulness/sanseoplevelser

kost

Det gode Madhus. Æstetik, samtaler. Vi kan som omsorgsansatte opbygge en relation og derved finde frem til områder, der kan hjælpe Helene. Selvhjælpsgruppe. Søge om mere tid.

Samvær, psykisk støtte.

Det er absolut sidste mulighed at anvende magt. "Vi går langt i selvbestemmelsens navn".

Fire grundlæggende patientrettigheder: Fravalg af behandling(aktindsigt), indsigt i journal, informeret samtykke, tavshedspligt.

# data[].attributes.body
ICF Helene

Sygeplejeprocessen og tidevandsmodellen.

Sygeplejeprocessen: Ida Orlando i 1960'erne.

For at give borger/patient den bedst mulige hjælp/pleje skal jeg kende hele borgerens situation.

1. første fase handler om at indsamle data og vurdere behovet for den enkelte patient. Observation, samtaler, måling af værdier. De 12 sygeplejefaglige behovsområder (Henderson) Data skal indeholde både borgers livssituation og nuværende situation samt ressourcer og ønsker.

2. Identifikationsfasen handler om at analysere og vurdere data. Når jeg har gennemgået denne fase har jeg et overblik over patientens sygeplejefaglige problemer.

hvad er problemet for borgeren

hvad er årsagen til problemet

hvilke symptomer er der på problemet

Det fører til en sygeplejediagnose. 1 diagnose per problem.

3. planlægning. Sæt mål og planlæg handlinger. smart model. handlinger planlægges i samarbejde med borgeren

4. handlingsfasen/udførsel. Jeg observerer mens vi handler. Det er et samspil med borger, hvor jeg vurderer løbende.

5. evaluering. Hvad gik godt, hvad gik ikke godt.

Helene.

problemstilling. Helenes nattesøvn er påvirket, hvilket medvirker forværring af sindstilstand.

1. livsituation: Helene har bipolar lidelse og har i depressive perioder. Hun dyrker ikke motion, spiser usund kost og mærker lavt selvværd/selvbebrejdelse. Nattesøvnen er påvirket.

2. Grundet den depressive tilstand har Helene svært ved at finde mening og mestring. Hun kan ikke finde overskuddet til hverdagsopgaverne. Hendes fysiske energiniveau er lavt, da hun ikke flytter sig fra sofaen og ikke får den næring hun har brug for. sygeplejediagnose. depression. Helenes Problem er manglende lyst og mening. Årsagen til problemet et bipolar lidelse/depression. Symptomer på problemet: Dårlig nattesøvn

3. sammen med Helene sætter vi et mål. For at bedre nattesøvnen, skal der mere bevægelse i løbet af dagen. Delmål: en ugentlig gåtur med hunden, sammen med kæresten/SSA/bostøtte.

4. handling: Ugentlig gåtur med hunden, fællesskab, frisk luft, bevægelse.

5. Evaluering. Helene har efter de 12 uger, en mild bedring i nattesøvnen. Det lykkes ikke altid, at kome afsted, men Helene har overgået målet om den ugentlige tur og går sammen med kæresten flere x ugentligt. Nattesøvnen er bedret og humøret er løftet de dage, hvor Helene har været mere aktiv.

Andre problemstillinger. Daglige bad. Problem: Hun fremstår usoigneret. Hvilket har yderligere indvirkning på psykisk tilstand. Årsag:

Nexus er opbygget efter sygeplejeproccesen.

# data[].attributes.body
Jeg har forsøgt enkelt forklaret mulige spørgsmål til at indfange tidevandsmodellen 10 punkter ved sikkerhedsplanen. (Barker/Barker)Ved gruppearbejdet.

https://www.studietube.dk/video/9215565/8ys9x26tmq6y2ep13ah8hv5tdg7p9ofqbgsykudt

Følgende video er i gruppearbejde. Jeg tænker egentlig ikke at den indebærer en opgaveløsning, da vi i videoen ikke sætter borger i centrum for egen fortælling/oplevelse og derved som ekspert i eget liv. Spørgsmålstyperne er positionerende og ikke nysgerrige. Der er elementer, der fungerer godt, relationsdannelse og muligvis også fokusskifte fra borgers situation. Problemet med videoen er at vi ikke formår at nå ind til borgers egene ressoucer. Vi finder ikke frem til en konkret handleplan. Det bliver en ydrestyret form for motivation og vi løser ikke opgaven Barker/Barker. Vi er nødt til at tage det alvorlig at vi giver borger ressourcer og oplevelse af selv'et ved at spørge åbent, løsningsfokuseret og med borger i centrum. Vi skal som udgangspunkt ikke formulere borgers ønsker for dem.

Det er kun min individuelle holdning til vores gruppearbejde.

Opsamling: Ser vi alle principper i samtalen?

Hvordan er SSA'ens verbale kommunikation: fin stemmeføring, omsorgsfuld, beroligende.

Hvordan er SSa'ens non-verbale kommunikation: i øjenhøjde. ligeværdigt kropssprog, åbent.

Har vi fået udarbejdet en holdbar og realistisk handleplan, hvor Helene er eksperten? Det er lykkes, at få motiveret(ydre/delvist indre), til at få købt ind, få vasket tøj og komme ud af døren. Det er godt. Men der er ikke en konkret sikkerhedspaln.

# data[].attributes.body
Selvmordscreening på Helene Opgave 1.

Screeningsspørgsmål.

Har patienten aktuelt selvmordstanker? ​Ja, der er manglende mening og HL mangler livslyst.

Har patienten aktuelt selvmordsplaner?

HL har gjort sig overvejelser omhandlende brug af Panodil i tilstrækkelig grad til selvmordsforsøg.​

Fremstår patienten forpint og i væsentlig grad præget af håbløshed og sortsyn og ude af stand til at angive årsager til fortsat at leve?

Ja.​

Har patienten tidligere forsøgt selvmord?

Ja.​

Er patienten præget af impulsivitet?

Ja.​

Er det vanskeligt for patienten på troværdig vis at tage afstand fra selvmordshandlinger?

Ja.​

Er der for nylig sket væsentligt ændringer i patientens livsomstændigheder eller psykiske tilstand?

Der er væsentlig psykisk forværring og ​manglende mestring. Ingen umiddelbar ændring af livsomstændigheder.

Har pårørende udtrykt bekymring for, at patienten vil forsøge selvmord?

Ja, der er fra HL' s kæreste udtrykt ønske om at hun kontakter egen læge. ​

​

Advis på Helene opg. 2.

UT har vurderet behov for risikovurdering på HL. Gennemgang af screeningsspørgsmål samt samtale viser tegn på selvmordstrussel. Splsk kontaktet. Advis oprettet.

OBS! HL skal ikke være alene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Med det nationale e-læringsprogram får du inspiration til den svære samtale, med henblik på at afdække hvor selvmordstruet en person er

# data[].attributes.body
Jeg-støttende principper

Liv Strand "Liv Strand er en norsk klinisk specialist i psykiatrisk sygepleje, som savnede en beskrivelse af sygepleje til psykiatriske patienter."

opg. 3

Grænsesætning: Vær tydelig over for patienten eller brugeren i forhold til, hvilken adfærd du kan acceptere, og bed evt. patienten om at ændre adfærd. Dette kaldes at sætte grænser. Der er forskellige former for grænsesætning, og det er vigtigt, at personalet bruger den mildeste form for grænsesætning først. Det kan blive nødvendigt at gå op i niveau for at opnå det ønskede resultat.

Man kan grænsesætte:

verbalt, som er den mildeste form

vha. afledning

fysisk, fx ved at føre patienten til sin stue.

Grænsesætning skal kun anvendes, når patienten ydmyger sig selv, er meget udadreagerende eller er farlig for sig selv eller andre. Det er vigtigt at være opmærksom på, at det kun er patientens adfærd og ikke følelser, man grænsesætter.

Håndtering af en situation, hvor Helene virker udadreagerende verbalt, med voldeligt kropssprog og evt. råber af mig som personale.

Jeg ville gøre brug af kommunikationsværktøjer " Jeg kan godt mærke at du er vred. Jeg er her for dig. Vil du hjælpe mig med at forstå , hvad der sker inden i dig?"

Når borger er faldet ned:

"Jeg vil gerne forstå hvad du oplever, Har du mod på at dele det med mig? Jeg har bare brug for at du taler roligt til mig, når vi er sammen".

Afledning: " har du lyst til at komme med ud på terrassen og sidde lidt sammen med mig. Jeg vil gerne høre mere om din situation"

Praktiske gøremål – samhandlen: Hjælp patienten med evt. praktiske gøremål. I begyndelsen af indlæggelsen kan der være mange praktiske forhold, som patienten har brug for at få hjælp til, eksempelvis at få cigaretter, penge og betalt sine regninger. Måske har patienten også kæledyr i hjemmet, der skal passes. Praktiske gøremål eller samhandlen skaber struktur og en anden mulighed for kontakt med patienten end blot verbal kommunikation.

"Jeg går ud i køkkenet og ser hvad vi kan finde af lækkerier. Måske vi kan lave lidt mad sammen. Hvis du ikke har overskud, kan du måske bare komme med ud og sidde lidt på en stol?

Pædagogisk tilgang:

" ind i mellem når jeg ikke kan rumme at gøre køleskabet rent, så tager jeg bare en hylde, og gør hvad jeg lige orker der. Så har jeg gjort lidt. Nogle gange får jeg lyst til at tage mere, andre gange gider jeg ikke og finder noget lækkert derinde i stedet. Det kan virke at gøre lidt. og så gøre noget godt for sig selv bagefter".

Træning i at se valgmuligheder og i at foretage valg: Hjælp patienten med at se sine valgmuligheder og konsekvenserne af sine valg. Valg kan både opleves befriende og truende. Hvis man er i tvivl om, hvad man skal gøre, kan det at tage beslutningen virke befriende. Samtidig kan forventningen til det, man evt. skal gøre, og konsekvenserne virke truende, og det kan være en god støtte, hvis personalet tydeliggør, at alle mennesker hver dag foretager valg.

Hummelvolls tilgange kan være gode her.

# data[].attributes.body
Psykosocial rehabilitering

"Recovery  henviser altså til den personlige proces, som det enkelte menneske gennemlever med sig selv for at komme sig over alvorlige psykiske problemer.

Psykosociale rehabiliteringsindsatser er relevant og meningsfuld støtte til, at denne proces kan lykkes."

Formålet med rehabilitering er at muliggøre et meningsfuldt liv med bedst mulig aktivitet og deltagelse, mestring og livskvalitet. Rehabilitering er en samarbejdsproces mellem en person, pårørende, professionelle og andre relevante parter. Rehabiliteringsindsatser er målrettede, sammenhængende og vidensbaserede med udgangspunkt i personens perspektiver og hele livssituation.”

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Dansk Selskab for Psykosocial Rehabilitering

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er siden 1970'erne udviklet international evidensbaseret viden, som dokumenterer, at godt halvdelen af alle personer med alvorlige psykosociale problemer kommer sig socialt, og godt en fjerdedel kommer sig fuldstændigt.

At komme sig fuldstændigt defineres oftest på den måde, at personen ikke længere har nogen sygdomstegn, har et normalt funktionsniveau og ikke modtager nogen form for behandling eller støtte.

At komme sig socialt betyder, at personen stadig kan have psykiske vanskeligheder, der kan defineres som symptomer, men at disse ikke forhindrer personen i at leve et uafhængigt liv og deltage i samfundslivet. Denne definition rummer potentialet for, at mennesker selv definerer deres grad af recovery og velbefindende.

Når det er muligt at komme sig over selv de mest alvorlige psykiske problemer, bør de ikke mere betragtes som kronisk sygdomstilstande, men anskues i et udviklingsperspektiv som periodiske eller episodiske forstyrrelser.

Da recovery-processer ikke er lineære, men tager udgangspunkt i de individuelle erfaringer, som et menneske bærer med sig, er det langtfra enkelt at tilrettelægge en professionel rehabiliteringsindsats, som er recovery-fremmende.

Med inspiration fra Larry Davidson, Yale University, skitserer vi nedenfor nogle væsentlige faktorer og tilgange, som virker fremmende for menneskers recovery-processer.

Recovery handler om at opbygge et meningsfuldt og tilfredsstillende liv, defineret af den pågældende person selv, hvad enten der optræder aktuelle eller tilbagevendende symptomer eller problemer.

Recovery repræsenterer en bevægelse bort fra patologi, sygdom og symptomer, i retning af sundhed, styrker og velbefindende.

Håb er centralt for recovery, og det kan forstærkes ved, at hver enkelt person selv opdager, hvordan han eller hun kan tage aktiv kontrol over sit liv, og ved at få indblik i, hvordan andre har fundet en vej frem.

Selvstyring opmuntres og lettes. Selve processen med at tage styring er den samme fra person til person, men det kan være meget forskelligt, hvad der virker for den enkelte. Der findes ikke nogen universalløsning.

Den hjælpende relation mellem medarbejdere og brugere bevæger sig væk fra en ekspert-patient-relation og mod en 'coach-' eller 'partner-orienteret' relation på en fælles opdagelsesrejse. Medarbejderne skal stille sig til rådighed, ikke stille sig over.

Mennesker gennemlever ikke en recovery-proces alene. Recovery hænger tæt sammen med social inklusion og muligheden for at påtage sig meningsfulde og tilfredsstillende sociale roller i lokalsamfundet, frem for i isolerede tilbud.

Recovery handler om at opdage - eller genopdage - fornemmelsen af en personlig identitet, der ikke er knyttet til sygdom eller handicap.

Brugen af begreber, udtryk og historier har stor betydning som formidler af recovery-processen. De fælles betydninger støtter enten en fornemmelse af håb og muligheder eller kalder på pessimisme og kronicitet.

Opbygning af recovery-baserede systemer fremhæver medarbejdernes personlige egenskaber lige så meget som deres formelle kvalifikationer. Det handler om at fremme de ansattes evne til at håbe, være kreative, nære omsorg og medfølelse, realisme og modstandskraft.

Familiemedlemmer og andre støttepersoner spiller ofte en afgørende rolle for recovery, og de bør inddrages som partnere, hvor det er muligt. Men støtte fra andre mennesker med levede erfaringer er også af central betydning for mange mennesker under deres recovery.

Læs mere om recovery i vores publikationer, som du gratis kan downloade herunder.

# data[].attributes.attachment_link.title
Recovery - Dansk Selskab for Psykosocial Rehabilitering

# data[].attributes.body
Når vi bruger den professionelt handler det om et samarbejde mellem patient,

Chime står for..

Det handler om kombinationen omkring ord, der skal være med i processen omkring bedring.

hvilke ting skal være med i recovery processen for at opnå bedring.

man kan folde de her processer ud.. de er delt op i fem dele..

forbundethed:

håb og fremtidsoptimisme

identitet. Jeg troede jeg var sådan.. nu er jeg her.

meningsfuldhed:

empowerment:

Vi har alle brug for de her områder. Det kan læne sig op af Antonovsky, eller Henderson.. på samme måde bliver vi klar over, hvilke basale områder vi kan score lavt på. Når vi optimerer her, kan vi fordre bedring. Det skal give mening(Antonovsky).

Vi skal også ind i mellem hjælpe borger til at blive den bedste udgave af sig selv.

fokuser på de områder, hvor borger har virke.

opgaven:

hvordan kan vi bruge modellen?

hvilken proces skal vores borger igennem i en recovery proces.

Vi skal bare bruge det der ligger, og forklare faserne.

... perspektivering til noget vi har lavet. Det er ikke en lineær proces. Det hele er en del af en recovery-proces.

Fortæl om hvert punkt. perspektiver.

Til sidst konkluder.

Helene: hvilke områder kan anvendes på hende.

# data[].attributes.body
Mennesker har brug for mennesker - Psykiatri (psykiatrienregsj.dk)

# data[].attributes.body
Velfærdsteknologisk løsning til Helene. Især i svære depressive perioder, kan en struktur på hverdagen hjælpe til bedre overblik.

Spørgsmålet er om hun vil bruge den? Det kan også minde hende om alt hvad hun ikke formår. Dertil kognitiv mindskning.

vestibulære sans.

en anden form for velfærdsteknologisk løsning kan være lysterapi. Forskning siger:

Søvndeprivation kombineret med lysterapi øger effekten af antidepressiv behandling (psykiatri-regionh.dk)

En anden løsning er app

en DAYbuilder, der vækker stor begejstring både for patienter og ansatte.

'Daybuilder' er en app udviklet til depressive borgere. Den registrerer faktorer der kan være vigtige og kritiske for en depressiv person, fx. søvn, appetit og stress. På en graf kan patienten selv se sammenhængen mellem adfærd og humør, skriver Region Hovedstaden, der har været med til at udvikle app'en.

Medicare app.

Bevilling er mulig. Det vil hjælpe både hende og pårørende, at strukturen kommer udefra.

Hvordan søger vi? visitator, advis, forflytningsvejleder. Hjælpemiddelcentralen. Paragraf 112. hjælpemidler, forbrugsgoder mv.

Fra: Forløbsprogram til mennesker med depression

"Baggrunden for et forløbsprogram

for mennesker med depression

Verdenssundhedsorganisationen (WHO) har

placeret depression på en fjerdeplads over de

ti sygdomme i verden, som giver anledning til

det største tab af livskvalitet og leveår 1.

Depression er en tilbagevendende sygdom

med risiko for kronisk handicap. Depressioner

udviser et variabelt sygdomsforløb og om-

kring 20% udvikler kronisk depression (ibid).

Har man først haft en depressiv episode, er

der 60% risiko for at udvikle en ny episode.

Efter to episoder stiger risikoen for at udvikle

en tredje depression til 80%. "

# data[].attributes.body
Behandling af bipolar affektiv sindslidelse| Artikel fra Rationel Farmakoterapi 2, 2011 | Sundhedsstyrelsen

Bipolar lidelse - information til sundhedsfaglige - Medicin.dk

Hovedgruppe N: alt det der fungerer i centralnervesystemet. Hvad er særligt ved medicin til centralnervesystemet? Enten hæmmer genoptagelsen af neurotransmitteren(fx serotonin) eller mindsker nedbrydelsen af neurotransmitteren (fx serotonin).

Ved fx serotonintilførsel, er der en langsom optagelse i centralnervesystemet, der sker en kemisk ændring i hjernen når vi tilfører fx serotonin for at opnå balance i synapsespalten.

Noget medicin har en profil, som gør at det ikke virker for alle. Det handler om hjælpestofferne.

Virkning i synapsespalten:

MAO- hæmmere hæmmer det stof der nedbryder serotonin(MAO-A-enzymet) anvendes ved moderat til svær depression.

TCA- hæmmer pumpemekanismen, hvorved virkningstiden i synapsespalten forlænges.

medicinblomsten:

Kontraindikationer:

Sertralin: kontraindikationer/kombination bør undgås med:

4- præparater, der bør ungås.

linezolid

Indgår i præparaterne:

Linezolid "Accord", Linezolid "Fresenius Kabi", Linezolid "Glenmark", Linezolid "Krka", Linezolid "Sandoz", Linezolid "Teva", Zyvoxid

pimozid

Indgår i præparatet:

Orap

Øvrige to er ikke på markedet.

28 Præparater der kan være problematiske:

Fluconazol

Grapefrugtjuice

# data[].attributes.headline
PS Skizofreni og personlighedsforstyrrelser, mine noter

# data[].attributes.subject
PS Skizofreni og personlighedsforstyrrelser, mine noter

# data[].attributes.body
Kirsten

Noter fra introfilm.

Fortæller at hun er vokset op i en kernefamilie(udadtil).

Blev mobbet i skolen, fordi de andre synes det var sjovt at få en reaktion.

som 10'årig begynder forældre at drikke meget alkohol.

Der er ikke plads til mig"

Mor deler, hvordan hendes opvækst har været, med incest, psykisk vold mv.

Temperamentsfuldt, grundet indebrændt vrede over andres behandling.

skifter skole, til noget bedre. begynder at få

Af frygt for at måtte skifte skole: skam, lærte at holde følelser tilbage, styre temperament, "levede I tre verdener". Skole, hjemme, nabodrenge.

Havde det ikke godt, som ung. De første psykotiske oplevelser på efterskole.

meget diffus identitetsfølelse. "jeg prøvede at passe ind alle steder, men passede ikke ind nogen af stederne".

Op til eksamen:

kæreste utro, balancen i livet var rigtig dårlig.

forældre: du færdiggør uddannelse og vi sørger for resten. Gik op til eksamen.

Bestod på trods af psykotisk tilstand.

kommer til læge og påbegynder medicin.

ved psykose: oplevelse af at gå i hak, banke hånden ind i væggen, skære i mig selv, hører stemmer. Meget langt fra virkeligheden.

At mærke fysisk kontakt, hjælper. At blive holdt om. Bare lige omkring skulderen.

Sætningen: "jeg ser dig, jeg vil rigtig gerne hjælpe dig", Hvad har du brug for?"

Tankemylder, hører stemmer. for mig handler det om ikke at begå selvmord. Hvordan skal jeg navigere i de her selvmordstanker. Samtidig med at jeg skal holde øje med hvordan andre mennesker har det omkring mig.

Jeg flyder ud af min egen krop, ser mig selv udefra.

medicinen bremser min følelser. Vred på mig selv, vred på andre.

psykiatrisk amb. støttekontaktperson.- Dem der har været med til at indlægge mig. Jeg gemmer mig, indtil jeg får råbt om hjælp. "jeg har så mange ressourcer".

Tillid, Tryghed, rummelighed.

Det er vigtigt at møde patienten med de tre tilgange. Det giver håb.

"Tag en lille snak om hvad du har været igennem og hvad du gerne vil have ud af psykiatrisk afdeling"

medicinen gør at jeg kan snakke og behandlingen gør at jeg kan deltage.

fysisk aktivitet. trampen i gulvet, klappen på kroppen, motion, mærke at kroppen er i gang.

Sertralin, ...

ikke mærke følelser, sove. beroligende...

Aktivitetsanalyse og ADL

Føler mig forfulgt udendørs.

brug for hjælp til at komme ned og handle. Støtte ved gåtur. svært ved at komme i bad. svært ved at føre samtale.

svært ved at komme ud af døre- det er angsprovokerende.

Sidder i nattøj, derhjemme, når det er værst.

I dag kan jeg sagtens lave mad.

Har en hund, der skal ud tre x dagligt.

Har en kæreste.

Det gode liv:

Livskvalitet: Jeg har ikke et arbejde i dag. det handler om at have det godt derhjemem. Hvad kan jeg: jeg har før haft 3-4 jobs samtidig med skole, nu kan jeg ingenting.

jeg er ekstrovert. Samtaler med andre.

da jeg var indlagt: gåture, puslespil, tegne male. Tale med andre, synge, eget sanghæfte. Det gav mig livsglæde på det tidspunkt.

De er gode til at spørge "hvad har du brug for og lyst til" lave nogle aftaler. Når man bliver indlagt bliver alt ansvar taget fra en.

Når jeg bliver udskrevet: jeg skal igen tage ansvar for mig eget liv. Det er vigtigt for mig.( god mestring)

Når teorien møder virkeligheden:

Hvis ikke man er indlagt og skemalagt. Det er ganske forfærdeligt at alt er skemalagt som det er i dag. Ingen frihed" det her har jeg lyst til nu". Det gør mig frustreret at være skemalagt.

Det er bedre at tage det fra dag til dag.

hvis jeg er psykotisk- kan jeg ikke leve op til forventningerne.

Det er ok med aftaler, men ikke skemalægges.

# data[].attributes.body
Skizofreni er en alvorlig og sjælden psykisk sygdom, der påvirker evnen til at tænke, føle og vurdere virkeligheden. Det er en form for psykose, hvor man er ude af stand til at skelne mellem virkelighed og fantasi

# data[].attributes.body
Mine noter og nærmere undersøgelse.

"Tilsvarende forstår Safewards begrebet ”kontrollerende handlinger” specifikt som personalets måde at kontrollere, at ”konflikter” (altså de potentielt skadelige hændelser forårsaget af patienterne) minimeres eller slet ikke udvikler sig til skadelige hændelser. De ”kontrollerende handlinger” kan for eksempel være PN- medicin, overvågning, skærmning, afgrænsning af bevægelsesfrihed, overflytning af patienter til et lukket afsnit, fastholdelse og tvangsfiksering. Det handler ofte om at kontrollere patienten frem for at kontrollere situationen. • ”Konflikter” og ”kontrollerende handlinger” forårsager hinanden. Og det er derfor, vi skal forsøge at undgå begge dele."

Ved kontrol i denne sammenhæng menes altså, at det handler om at have en kontrolleret professionel adfærd og fremgang, som fordrer mindskning eller om muligt undgå skadelige hændelser.

# data[].attributes.body
Low Arousal kaldes også 'rogivende pædagogik'. Metoden har fokus på at forhindre og forebygge konflikter ved at give selvkontrol og mindske krav og forventninger:

- Det handler om ikke at provokere, ikke at stille et ultimatum, men altid sørge for, at der er en udvej. Og så handler det om at arbejde ud fra en respekt for de mennesker, vi arbejder med',

Tre grundlæggende principper i Low Arousal

Ansvarsprincippet: den, der tager ansvar, kan påvirke:
Hvis vi tror, at mennesker som udgangspunkt gør deres bedste,  må vi som fagpersoner tage ansvar for at påvirke de mennesker, vi arbejder med. Ellers øger vi risikoen for konflikter, vold og magtanvendelser. I stedet for at se på en borger som udadreagerende, må vi i stedet tænke på, at det er en borger, der har svært ved at styre sin arousal. Det kan vi hjælpe med at ændre på gennem rammer, struktur og pædagogiske værktøjer.

Kontrolprincippet: den, der har kontrol over sig selv, kan samarbejde:
Hvis et menneske mister kontrol over sig selv og sine handlemønstre i en svær situation, opstår der uhensigtsmæssig adfærd. Så hvis en konfliktsituation er ved at opstå, må man som fagperson hjælpe borgeren til at genvinde kontrollen for eksempel gennem afledning.

Princippet om affektsmitte:
Mennesker bliver påvirket af følelser omkring dem. Det gør sig særligt gældende for de mennesker, vi arbejder med i socialpædagogikken. Derfor gælder det om at have en pædagogisk hverdag, hvor man er så rolig og afdæmpet som muligt.

# data[].attributes.headline
PS opgavebsvarelse -  jeg-støttende sygepleje

# data[].attributes.subject
PS opgavebsvarelse -  jeg-støttende sygepleje

# data[].attributes.body
kontaktpersonens rolle

kontaktpersonen har det primære ansvar for patienten

·       støtte til kontakt og relation

·       støtte til hverdagsliv

·       koordinator

·       myndighedsperson

Man har overordnet den primære kontakt som støtte-kontaktperson

Etablere fastholde og afslutte kontakten til mennesket.

Personalet har stort fokus på god kontakt til bruge eller patient.

Målrettet kommunikation.

At skabe kontakt og dialog. – tidlig positiv kontakt der over tid førser til relation.

Det kan tage tid. Vi skal derfor være indstillet på at være vedholdende. Det er vores ansvar. Se borger, som menneske og ikke sygdom. Tidevandsmodellen. Udhold afvisning. Nærværende.

En god kontakt. Oprigtig interesseret i brugerens oplevelse, tanker og følelser. Accept og rummelighed.

Den gode dialog: åbne samtale og skabe kontakt på brugerens pimisser.

Have fokus på større forståelse for hinanden.

Ting tager tid, mennesker lang tid.

Formel kontakt. Nogle med psykisk sygdom har

Neutrale, konkret og ikke personlig kontakt. Måltider, dagligdagsting, aftaler mv.

Emotionel kontakt. I takt med at patienten får flere ressourcer og i får en bedre relation, kan i tale om følelser og yde psykisk omsorg.

Som støttekontaktperson har jeg ansvaret, men vi har en ligeværdighed.

-            Se situationer på en ny måde. Støtte til refleksion. Fx gennem kognitive redskaber som den kognitive diamant.

Anerkende oplevelsen. ”Det må være rigtig svært at opleve stemmerne”

En udviklende relation- se muligheder frem for begrænsninger. Løsningsfokuseret.

Undersøg hvilke løsninger, muligheder, der passer til ressourcer og vilkår.

Formuler behov og ønsker for fremtiden

Mange med psykisk lidelse kan have svært ved at udtrykke eller mærke behov.

Spørge åbent og konkret om brugers udækkede behov.

Udvikle sociale færdigheder.

Vi definerer i fællesskab hvilke metoder, mål og forandringer vi kan gøre for at opnå større social lethed.

Positive forventninger, tydelig, empatisk, uden negative forventninger.

Lydhørhed. Vi opfanger signaler både verbalt og nonverbalt. Indlevelse og fagligt overblik i kombination.

Nærhed og afstand. – for psykisk sårbare kan det virke truende. Spørg hvilken fysisk afstand bruger ønsker.

At en anden holder håbet for mig, når jeg ikke kan selv. Vikarierende håb.

Tydelig og klar i kommunikation og handling. Overensstemmelse mellem det jeg gør og det jeg siger. Ærlighed. Undgå antagelser og fordømmelser. Tillægges negative motiver.

Støtte til hverdagsliv. Personlig hygiejne, kost og søvn.

Overblik og initiativ. Oplever hverdagen som kaotisk og hektisk. Stressorer- manglende forudsigelighed, manglende praktisk støtte, kontrol og støtte. Strukturen mangler.

Angst og psykisk sygdom mindsker tolerancen. Støtte til at skabe struktur gennem fx miljøterapi.

Praktisk hjælp. Mange problemer kan have hobet sig op.

Mangel på kontrol eller indflydelse: hverdagsliv begrænses i et meget stort omfang. For at støtte recovory, skal borger inddrages så meget som muligt.

Psykoeduaktion- for bedre at kunne mestre. Individuelt, i gruppeforløb, eller som undervisning.

Undervisning i egen psykisk sygdom.

Tilbud- en del af kontaktpersonens rolle at have overblik. Koordinere og skabe sammenhæng.

Koordinerende funktion er specielt vigtigt i det tværfaglige samarbejde. Fx fra social bolig til bosted.

Ved lang tids indlæggelse kan der være meget der skal dokumenteres.

-            Var du i gang med uddannelse

-            Aftale med job eller jobcenter

-            Økonomi- løn, kontanthjælp

-            Aftaler. Akasse, mv.

-            Socialrådgiver

-            Bolig. Ved du hvor du skal bo. Husleje.

-            Behandling efter udskivning. Medicin, recepter. Struktur på indtag af medicin. Har du søgt tilskud.

-            Hvordan er det derhjemme: aftaler med venner og familie, aftaler med kommunen. Aftaler med andre du har lyst til. Kan dit netværk støtte dig

-            Kriseplan. Aftale med personalet, ved forværring af tilstand efter udskrivning.

Læs hele udskrivningsguiden.

Udskrivningssamtale- kan bruges til at få tydeliggjort forløbet efter udskivning, medicinpåvirkning. Er patienten uenig skal vedk. guides til klage.

Manglende sygdomsindsigt. Kan føre til ikke. Indtag af medicin.

Ressourcer i lokalmiljø. Frivillige områder, vedligeholde kontakter.

Støtte til at genoptage eller styrke kontakt til familie og nære relationer.

(Samarbejde med pårørende)

Vi undersøger sammen med patienten, hvordan relationen er, baggrund, konflikt.

Myndighedsperson:

Vi repræsenterer en offentlig myndighed.

Som autoriseret- omhu og samvittighedsfuldhed. Nøjagtig, påpasselig og omhyggelig i plejen.

Som SSA– faglige, etiske regler, kvalitetsstandarder, love og pligter, forpligtet til at holde mig opdateret på ny viden. At sige fra overfor opgaver jeg ikke kan varetage.

Jeg kan få videredelegeret fra sygeplejerske.

Behandlingsplaner: skriftlig plan- læge, patient, kontaktperson, sygeplejeske og evt pårørende.

I socialpsykiatri: servicelovens bestemmelser. Vurderer, dokumenterer og videregiver behov. Hvis jeg giver medicin er jeg omfattet af sundhedsloven.

Ansvar for pædagogisk handleplan: paragraf 141 handleplan. Samarbejdsaftale, individuel handleplan. Læs kapitel fem.

Støtte til kontaktperson.

# data[].attributes.body
ved gule papirer, sker indlæggelse ud fra en vurdering fra fx tredjepart. patienten er ikke til fare for sig selv eller andre, men kan fx have mangel på erkendelse for egen tilstand. Andre observerer, nedgang i trivsel og henvender sig til egen læge.

Røde papirer: skal effektiviseres indenfor 24 timer. Der skal skaffes plads. politiet er oftest involveret.

Patienter, hvor der er røde papirer involveret, er typisk rigtig dårlige og har slet ikke selv begreb om hvor syge de er.

tvangsindlæggelse må kun gennemføres når:

der er en lægeerklæring

hvis lægen ikke er ansat på sygehus eller afd. hvor tvangsindlæggelsen skal finde sted

når overlægen træffer afgørelse om betingelserne

politiet skal inden eller snarest muligt underrette pårørende.

Ønsker patienten udskrivelse, skal overlægen senest indenfor 24 timer meddele om pt kan udskrives. dog senest indenfor 48 timer hvis indenfor det første døgn efter tvangsindlæggelse.

loven om tvangstilbageholdelse må kun ske hvis man er indlagt eller opfylder kriterier for tvangsindlæggelse.

tvangsfiksering: overlægen træffer beslutning om tvangsfiksering med bælte, efter overlægen har tilset patienten.

Du er aldrig alene. fast vagt.

Revurdering skal foretages senest efter 4 timer, og herefter må det højest være i 10 timer.

ved fast vagt, forsøger man at reducere traumatiserende følge af tvangsindlæggelse.

Revurdering af tvang:

3 dage, 10, dage, 20, dage, 30 dage efter frihedsberøvelse.

Behandlingsplan:

det gør der for alle, der indlægges på psykiatrisk afdeling. det sker i samspil med patienten. forelægges senest en uge efter indlæggelse. Pårørende kan få samtykke til indsigt i journalen.

OBS på somatik!!

hvilke mål har vi og hvordan opnår vi dem.

holdning til behandlingsplan

tidsplan

Eftersamtaler ved tvang. - det for at give patienten muligheden for selv at sætte ord på, hvordan de oplevede situationen.

Der findes både traumer og taknemmelighed efterfølgende.

få forskellige perspektiver på. bivirkninger. referat af samtale.

# data[].attributes.body
Alarmer, hvordan bruger vi den, hvad gør vi, hvad er vores rolle.

Deeskalerings tips:

selvkontrol

begræns

afklar

løs

respekt og empati- grundelementet

på en rolig og hensigtsmæssig måde - hvordan kan vi få styr på det her, hvad handler det om?

risikovurdering: forebygge vold og konflikter.

et overblik over, hvornår der er risiko for vold og konflikter:

forebygge med handlinger og adfærd.

det handler om sikkerhed.

Borger skal ikke komme i en tilstand, hvor vedkommende ikke oplever andre løsninger end at ty til vold.

BRØSET VIOLENCE CHEVKLIST(BVC- rating)

Lille, moderat eller høj risiko(grøn, gul, rød)

# data[].attributes.body
Miljøterapi | Hvad er det? | TrygtMiljø (trygtmiljoe.dk)

Afdelingens rammer anvendes til behandling

støtte og struktur på hverdagen- fx støtte til at handle.

Miljøterapi er de rammer, der fordrer det at vende tilbage til vanlighed.

Delelementer/aktivitetsanalyse.

socialfærdighedstræning, eksponering, psykoedukation, kognitiv terapi.

rammer og struktur, der er overskuelig- klar besked.

positiv forandring- på en måde der styrker jeg-funktioner(Liv Strand)

Opstille mål med kontaktperson.

De fem hjørnesten:

morgenmøde

konference

terapigrupper- psykoedukation, rum hvor patienter kan dele deres erfaringer.

supervision- faglig udvikling af personalet

aktivitetsgrupper

Balancen mellem skema og struktur.

Ugeskemaet

afspejler en almindelig hverdagsliv

struktur

genetablering af hverdag

funktionsniveau trænes

eksponering

mål og delmål: etaper inden målet. Ikke store bidder.

Miljøterapirummet er en form for eksperimentarium. Hvordan er vi mest tryg, hvad gør godt. Hvordan virker jeg. vi prøver ting af for at kunne lykkes i en helhed. Det er ok, ikke at lykkes første gang.

successen ligger i at det er ok at fejle og lære deraf.

Det kan være svært at få ros, hvis vi er helt nede i kulkælderen. Vi kan mærke og anerkende, det der er. ikke det, der ikke lykkes.

Et fælles tredje: at man sammen med en anden får løst en opgave. fælles mening. det er enormt vigtigt i psykiatrien- kunne i ikke gå ud og handle og lave mad til os andre. det vil være SÅ dejligt. og så pyt med om man har glemt et eller andet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hos TrygtMiljø prioriterer vi at skabe dynamiske og støttende omgivelser gennem vores tilgang til miljøterapi. Vores dedikerede team er dybt engageret i at tilpasse vores metoder specifikt til hver enkelt borgers unikke behov. Dette gør vi ved omhyggeligt at integrere fem nøgleprocesser i vores miljøterapeutiske praksis:

Beskyttelse: Vi sikrer et trygt miljø, der beskytter borgeren mod ydre og indre stressfaktorer.

Støtte: Vi tilbyder konstant støtte og vejledning, der styrker borgerens selvstændighed og selvtillid.

Struktur: Ved at indføre en klar og forudsigelig struktur hjælper vi med at skabe et overskueligt dagligdagsmiljø.

Engagement: Vores mål er at fremme borgerens aktive deltagelse i deres egen udvikling og rehabilitering.

Validering: Vi anerkender og bekræfter borgerens følelser og oplevelser som et vigtigt skridt i terapien.

Når vores pædagogiske vikarer skal hjælpe med at løse en opgave, er vores erfaring, at jeres behov primært drejer sig om de tre første processer - beskyttelse, støtte og struktur. Dette skyldes, at et sårbart menneske ofte har større behov for, at vi retter vores opmærksomhed mod netop disse svære processer for at fremme en positiv personlig udvikling.

Miljøterapi er mere end bare en behandlingsmetode; det er en integreret del af hverdagen, som hjælper folk af alle aldre - fra børn til voksne - til at navigere gennem livets udfordringer. Denne terapiform tager højde for alt lige fra de fysiske og sociale aspekter af vores omgivelser til de mere bredtfavnende organisatoriske, psykologiske og kulturelle faktorer. Ved at tilpasse sig den enkeltes behov arbejder miljøterapi for at skabe positive ændringer i forskelligartede livssituationer.

Det unikke ved miljøterapi er, at den ikke ses som et enkeltstående behandlingstilbud, men snarere som en helhedsorienteret indsats, der omfavner alle de miljøfaktorer, vi bevæger os i. Denne tilgang muliggør et nært og styrket samarbejde mellem den enkelte og personalet, hvor der er fokus på at udvikle praktiske og sociale kompetencer gennem daglige aktiviteter.

En af de største fordele ved miljøterapi er, at den tillader den enkelte at forblive i sit kendte miljø. Dette betyder, at støtte og behandling foregår i trygge rammer, hvilket sikrer, at den daglige rytme og rutiner kan fortsætte uforstyrret.

Det skaber en unik mulighed for at integrere terapeutiske processer i den enkeltes liv på en naturlig og støttende måde.

Behandlingen sker både på opholdsstedet eller bostedet og i samspil med det bredere samfund, hvilket forbereder den enkelte på at tage skridt videre ud i livet med fornyet styrke og selvtillid. Dette gør miljøterapi til en dynamisk og helhedsorienteret tilgang til terapi, der er tilpasset til den moderne tids krav og udfordringer.

Denne form for terapi understreger vigtigheden af at skabe et støttende og helende miljø, hvor hver person kan trives og udvikle sig. Ved at holde fast i det velkendte, samtidig med at der arbejdes målrettet på udvikling og forbedring, står miljøterapi som en kraftfuld allieret i den personlige vækstproces.

Hvad er formålet med miljøterapi?

Støtte, vejledning og inklusion

Kernen i miljøterapi er at sikre, at borgeren ikke føler sig isoleret fra det omgivende samfund - hverken i korte eller længere perioder. Det er afgørende, at hver enkelt borger modtager den støtte og vejledning, der er nødvendig for at føle sig inkluderet og værdsat i fællesskabet. Vores mål er at fremme en følelse af tilhørighed og samhørighed, som styrker individets sociale netværk og relationer.

Målet er også, at jeres egne medarbejdere opnår mulighed for at træne de almindelige dagligdags aktiviteter, som er nødvendige og meningsfulde for borgeren. Vi lægger vægt på at skabe et arbejdsmiljø, der er både trygt og sikkert for jeres medarbejdere, så de kan yde deres bedste og på en faglig forsvarlig måde støtte op omkring de mange aspekter af dagligdagen. Dette spænder fra at dele måltider i et positivt og inkluderende miljø, til at arrangere gåture og andre sociale aktiviteter, der fremmer samvær og positiv interaktion.

Ved at fokusere på inklusion og personlig udvikling gennem daglige aktiviteter, arbejder vi målrettet mod at styrke båndene mellem individet og det bredere samfund. Miljøterapi handler om mere end bare terapeutisk intervention; det handler om at bygge broer, skabe meningsfulde forbindelser og fremme et sundere, mere integreret samfund.

Sådan bruger vi miljøterapi

Miljøterapi er en terapiform, der fokuserer på at arbejde med problemer, der opstår i hverdagslivet, både hjemme og i offentligheden. I miljøterapi er det vigtigt at inddrage erfaringer fra alle omkring den anbragte for at se helheden.

Vi vægter den enkeltes historie højt, da den hjælper os med at forme en behandling, der er lige præcis tilpasset barnet, den unge eller voksne. Ved at se individets omgivelser som en helhed, udfolder vi essensen af, hvad miljøterapi står for.

De miljøterapeutiske principper er noget, vores pædagogiske medarbejdere altid har fokus på i deres arbejde. Dette tillader os at træde til og gøre en forskel, når en borger for eksempel skaber uro eller føler sig utryg i de fællesområder, de færdes i på bostedet eller bofællesskabet.

Miljøterapi er utroligt fleksibelt og kan anvendes i en lang række af situationer og omgivelser. Det kan være alt fra at navigere i dagligdagens gøremål på offentlige steder, såsom indkøb i supermarkedet, besøg på biblioteket eller jobcentret, til fysiske aktiviteter som gåture eller træning i fitnesscenteret.

Vores pædagogiske medarbejdere er klar til at yde støtte, skabe ro og sikkerhed - ikke kun for borgeren men også for det faste personale og andre i miljøet. Med vores tilgang er miljøterapi ikke begrænset til et specifikt tidspunkt eller sted; vi er fleksible og kan tilpasse os borgernes behov, både på deres bosted og i det bredere samfund. På den måde bidrager vi til at skabe et trygt og støttende miljø for alle ved hjælp af miljøterapi. Sådan kan vi hjælpe med at gøre en reel forskel i borgerens liv.

Hvordan kan miljøterapi hjælpe børn og unge?

En effektiv behandlingsmetode, der gavner omsorgssvigtede børn og unge

Miljøterapi er en behandlingsmetode, der også er til stor gavn for børn og unge. Tilgangen i miljøterapi tager udgangspunkt i barnets eller den unges verdensbillede. Det er en pædagogisk tilgang, som vores pædagogisk uddannede medarbejdere bruger til at beskytte og hjælpe børn og unge.

Gennem miljøterapi arbejder vi målrettet med at skabe en sammenhængende og forståelig verden for børnene og de unge. Denne indsats er afgørende for deres positive udvikling og vækst. Vi ser tydelige tegn på forbedring hos dem, som modtager denne form for støtte, blandt andet gennem ændringer i deres reaktionsmønstre. Børn og unge bliver mere åbne, imødekommende og føler sig bedre rustede til at engagere sig socialt, samtidig med at de udvikler færre fordomme ( DSR).

Denne terapeutiske tilgang understreger vigtigheden af at møde børn og unge i øjenhøjde, forstå deres perspektiv og støtte dem i at navigere gennem livets udfordringer på en sund og konstruktiv måde. Ved at fokusere på miljøterapi sikrer vi, at børn og unge, der har oplevet omsorgssvigt, får de bedste forudsætninger for at udvikle sig positivt og integrere sig i samfundet på en meningsfuld måde.

Sådan hjælper miljøterapi unge med problemer

Et praktisk værktøj til håndtering af hverdagens udfordringer

Miljøterapi handler om at møde de unge præcis, hvor de er i deres liv. For unge, der har oplevet omsorgssvigt, kan selv almindelige situationer som at omgås andre, handle ind eller besøge jobcentret virke overvældende. Det er her, vores tilgang til miljøterapi træder ind og gør en forskel.

Gennem en målrettet indsats hjælper vores pædagogiske skærmere de unge med at navigere i disse udfordrende situationer. Ved at tilbyde beskyttelse reducerer vi følelsen af hjælpeløshed, afmagt og manglende kontrol. Vi ser på hele den unges verdensbillede og omkringliggende miljø for at få bedre indblik i den unges problemer, hvilket gør at vi bedre kan hjælpe og støtte den unge. Dette helhedssyn giver os muligheden for at forstå og adressere de unge menneskers problemer mere effektivt, hvilket er essentielt for at yde den nødvendige hjælp og støtte. Gennem struktur og støtte mindskes den oplevede stress, og de unge får mulighed for at føle sig mere trygge. Dette fundament af sikkerhed og støtte er afgørende for at opbygge den unges selvtillid.

Miljøterapi tilbyder unge chancen for at opleve succes, hvilket er en vigtig byggesten for selvstændighed. Ved at skabe rammer, hvor de unge kan opleve små og store sejre, lægger vi fundamentet for, at de kan vokse og udvikle sig til at blive selvstændige individer med tro på egne evner.

Miljøterapi som element i psykiatrisk behandling

Almen praksis på mange psykiatriske bosteder og institutioner

Miljøterapi udgør en fundamental del af behandlingsgrundlaget i en bred vifte af psykiatriske sammenhænge. Denne terapiform er udbredt på sociale psykiatriske institutioner, i psykiatriske bofællesskaber og anvendes i vid udstrækning på Danmarks psykiatriske afdelinger.

Kernen i miljøterapeutisk praksis er tilrettelæggelsen af dagligdagens aktiviteter på en måde, der optimalt understøtter patienternes evne til at fungere selvstændigt og interagere socialt. Dette omfatter typisk tildeling af faste kontaktpersoner, der står klar til at yde nødvendig assistance, når behov opstår. Hos TrygtMiljø er vores tryghedsmedarbejdere højt kvalificerede i at anvende denne tilgang og har en stor erfaring med at støtte patienter inden for psykiatrisk omsorg.

Gennem et tæt samarbejde med jeres personale arbejder vi målrettet på at udvikle patienternes og borgerens færdigheder i hverdagslivets opgaver. Vores mål er at sikre en stabil og kontinuerlig støtte ved at integrere en fast tryghedsmedarbejder i jeres team. Dette fremmer en dybere relation mellem borger og medarbejder og baner vejen for en mere gnidningsfri overgang til et selvstændigt liv udenfor institutionen. På den måde forbereder vi de psykiatriske patienter på de udfordringer og realiteter, der venter dem efter udskrivelsen.
LÆS MERE OM, HVORDAN VI HJÆLPER I PSYKIATRIEN

Forståelse af jeg-støtte og spejling i miljøterapi

Grundelementer i miljøterapeutisk praksis

I hjertet af miljøterapi finder vi teknikkerne jeg-støtte og spejling, som spiller en central rolle i at skabe positive forandringer hos individer. Disse metoder fokuserer på at opbygge en stærk og støttende relation mellem støttepersonen og borgeren, hvor målet er at fremme personlig udvikling og forståelse.

Jeg-støtte: Denne tilgang indebærer, at støttepersonen vejleder og støtter borgeren gennem forskellige handlingsforløb. Det sker ved tæt på at guide borgeren, tilpasse niveauet af støtte efter individets behov, og sikre, at borgeren opnår en følelse af succes. I tilfælde af udfordringer tager støttepersonen et yderligere ansvar for at styrke borgerens selvtillid og fortsætte støtten, så målet kan nås.

Spejling: Denne metode går ud på at forstå og anerkende borgerens følelser og tanker. En vigtig del af spejling er at opretholde en nysgerrig, åben og anerkendende tilgang uden at dømme eller antage. Støttepersonen fokuserer fuldt ud på borgeren, søger at forstå uden forudindtagne meninger, og placerer borgerens oplevelse i centrum for interaktionen.

Ved at anvende jeg-støtte og spejling arbejder vi for at skabe et miljø, hvor borgeren føler sig forstået, værdsat og støttet. Sådan styrker vi ikke kun individets selvværd og selvstændighed, men fremmer også en dybere selvforståelse og sociale færdigheder. Begge metoder er essentielle for at nå miljøterapiens mål om at støtte individer i deres personlige vækst og udvikling.

# data[].attributes.attachment_link.title
Miljøterapi | Hvad er det? | Trygt Miljø

# data[].attributes.attachment_link.description
Hos TrygtMiljø har vi fokus på miljøterapi og miljøterapeutisk arbejde. Vi arbejder ud fra fem vigtige processer for at sikre tryghed hos borgeren.

# data[].attributes.body
Man regner med, at ca. 10 % af befolkningen opfylder de krav, som kræves for at stille diagnosen på en eller flere af de specifikke personlighedsforstyrrelser.

# data[].attributes.body
Hvad er SI problemer især ved skizofreni?

Sanseintegration ved skizofreni kan være udfordrende, da personer med skizofreni ofte oplever forstyrrelser i, hvordan de modtager og bearbejder sanseindtryk. Disse forstyrrelser kan påvirke deres evne til at tolke og reagere på omgivelserne på en hensigtsmæssig måde.

Typiske udfordringer:

• Overfølsomhed: Mange med skizofreni kan være overfølsomme over for lys, lyd eller berøring, hvilket kan føre til ubehag eller angst.

• Underfølsomhed: Nogle kan have svært ved at registrere visse sanseindtryk, hvilket kan påvirke deres evne til at reagere på fare eller sociale signaler.

• Desorganiseret sansebearbejdning: Sanseindtryk kan blive forvrænget eller blandet sammen, hvilket kan føre til forvirring og vanskeligheder med at skelne mellem virkelighed og hallucinationer.

• Interventioner og strategier

For at hjælpe personer med skizofreni med at håndtere sanseintegrationsproblemer, kan følgende strategier anvendes:

• Sensorisk diæt: En planlagt og struktureret tilgang til at give passende sanseindtryk gennem dagen, som kan hjælpe med at regulere sansebearbejdningen.

• Miljøtilpasninger: Ændringer i omgivelserne, såsom dæmpet belysning eller støjreduktion, kan reducere overvældende sanseindtryk.

• Ergoterapi: Arbejde med en ergoterapeut kan hjælpe med at udvikle individuelle strategier for at håndtere sanseindtryk og forbedre dagligdags funktioner.

Sansestimulerende aktiviteter/Kirsten | Prezi

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Prezi here. Get Prezi account access by signing into Prezi here, and start working on or editing your next great presentation.

# data[].attributes.body
Stress- sårbarhedsmodellen giver et mere struktureret overblik og inddeling af hvilke faktorer, der går forud for et menneskes psykiske tilstand. Ved at kortlægge og inddele belastningsfaktorer, vil jeg som SSA bedre kunne give pt. en oplevelse af sammenhæng(Antonovsky) og stimulere jeg- følelsen (Liv Strand). Det er væsentligt at have et sådant overblik, fordi vi som kontaktperson sætter rammen for en behandling ud fra, hvordan pt. selv oplever udfordringer og i hvor høj grad der er selv-rationalisering og indsigt i spil.

Det er et godt sted at starte en behandling at korlægge modellen sammen. Definere, reflektere og vurdere, hvis det er muligt/i den grad det er muligt. Her bruger jeg Kirsten som eks. og jeg vil mene at hun efter akutbehandling vil have gavn af den refleksive proces, hvor hun føler sig stærk.

Det er op til mig at præsentere, lytte og nedfælde(evt på tavle), for at kortlægge/visualisere sårbarhedsniveauet og de mulige årsager hertil. Evt med fokus på at inddele behandling så det passer til de forskellige områder af belasting.

På et område passer miljøterapi og sansestimuli

på et andet psykoterapi

på et tredje social eksponering osv.

Vi mennesker kan baseret på graden af vores sårbarhed, håndtere stress-faktorer, traumer og angst i mere eller mindre grad. Er vi i længere tid udenfor tolerancevinduet, vil vi opleve øget sårbarhed over tid.

Biologisk/psykologisk grundlag.

# data[].attributes.body
Psykiatriloven: lovgivning omkring indlæggelse på tvang- gule og røde kort.

Tvangsmedicinering.

er man indlagt i psykiatrien, i behov for somatisk behandlingen- derved rykker man over i sundhedsloven/serviceloven.

Sundhedsloven: behandling under indlæggelse.

Serviceloven: Fortsat støtte ved udskrivelse,

# data[].attributes.body
Aktivitet

MOHO- vilje, vaner, roller

# data[].attributes.body
Jeg vil bruge SMART- mål og Hiim og Hippe som god basis for udarbejdelse af assesement samtaler fx. Jeg vil sætte særligt fokus på Tom Kitwoods tilgang, hvor vi sætter personens menneskelige behov før symtomtilgang. dertil en socialpædagogisk forståelse for pårørendes oplevelse. Omhu og nænsomhed.

Figur 9.9. Hvad har du prøvet at bruge SMART-mål til?

Specifikt: Hvad har borgeren konkret brug for at lære?

Målbart: Hvordan kan du tydeligt vurdere, om målet er opfyldt?

Attraktivt: Hvad er motivationen bag målet? Hvorfor vil borgeren opnå målet

Realistisk: Er målet opnåeligt, og hvilke ressourcer er der til at opnå målet

Tidsbestemt: Hvornår skal målet være opnået?

"Personcentret omsorg er til alle

Tom Kitwood udviklede personcentreret omsorg specielt til mennesker med demenssygdom, men personcentreret omsorg er en grundlæggende måde at tænke om omsorgsarbejde, som gælder for alle. Jo flere belastninger borgerne har, jo større behov har de for personcentreret omsorg. Det er derfor naturligt, at der har været ekstra stort fokus på personcentret omsorg, når det drejer sig om mennesker med demenssygdom".

Hiim og Hippes didaktiske relationsmodel, til brug ved planlægning af læringsaktiviteter.

Mål

Læringsforudsætninger

Rammefaktorer

Indhold

Læreproces

Evaluering.

# data[].attributes.body
Det starter i hjernen og bevæger sig ned i kroppen.

Det udløsende til delirium, er altid fysisk sygdom.

Kvinder får hyppigere end mænd, grundet kortere urinrør, ti cm, hvor ved mænd er det 20 cm.

ved narkose opstår der nemt UI.

Aktiv delir- motorisk urolig. går op og ned af gangene, udadreagerende adfærd, manglende forståelse for situationen og usammenhængende tale.

Passiv delir- Den vi skal være mest opmærksom på. manglende evne til at udtrykke sig.

(svært depressive, apatiske, irritabilitet)

vær OBS på væske, kost, udskillelse af væsker).

Delir symptomer:

desorganisering

vekslende bevidsthedsniveau

vekslende vågenhed

nedsat opmærksomhed.

mm.

Væskebalance, UVI, værdier, opstipation, infektioner(tjek temp, evt BP)

B12- vitaminmangel, Depression, Medicin/alkohol, Diabetes, hjertesygdom, svækket sansning.

Postoperativt er der 15-53 % der får delir.

CAM- screening til måling af delir.

sepsis, eller Blodforgiftning.

behandling af Deler- hvad kan vi gøre.

ro og tilstrækkelig belysning

passende temp.

støt reorientering(de kan huske det meste bagefter)

reduktion af stimuli

kendte objekter

få kontaktpersoner

stabil, tålmodig kontakt

letforståelig kommunikaton

understøttelse af ADL- funktioner

pårørende tilstede om muligt

evt fast vagt,skærpet opsyn

Seranese i små mængder

zypresa,

Man kan sige at det er hjerne der får en overbelastning.

Vi skal tænke deler ind, hvis vores borgere begynder at reagere anderledes end enormt.

# data[].attributes.body
https://seminarer.dk/nyheder/mindre-aggressivitet-med-bbaum/

tæppe omkring hofter, hele vejen ned langs benen, hvis vi ikke har et tæppe, kan vi bruge et håndklæde.

varmepude over nakke, på forside af krop, eller i skødet.

blid massage,

når vi reder hår, blide, langsomme bevægelser.

Ved en borger, der meget urolig og vandrende, hvad gør vi så?

B-BAUM.

Kropsafgrænsende tryk:

tryk hårdt og tæl til 7. ned langt kroppen fra skuldre til fødder.

husk begge ben

slip en hånd af gangen

tryk ikke hårdt på overkroppen(bløddele) men hårdt igen på skuldrene.

Tryk under fødder(morfin)

altid finger ved hæl og svang

fladt tryk og tæl til 13

skift hånd langsomt og kun en af gangen

ved sårbare borgere starte ved venstre fod, som er den følelsesmæssige side.

god ide at bede borgeren om at lukke øjnene. non-verbal behandling.

Ved borgere, der ikke vil i bad, kan vi starte med fodbad.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Af Marlene Jul HoumannFysioterapeut og udvikler af metoden BBAUM

# data[].attributes.attachment_link.title
BBAUM-metoden skaber mindre aggressivitet - Seminarer

# data[].attributes.attachment_link.description
Her får du to cases fra det virkelige liv, hvor BBAUM-metoden er blevet brugt til at nedbringe aggressivitet hos ældre, der lider af demens.

# data[].attributes.headline
SBP selvvalgt emne som baggrund for vores arbejde som SSA

# data[].attributes.subject
SBP selvvalgt emne som baggrund for vores arbejde som SSA

# data[].attributes.body
Når vi mennesker bliver afhængige af hinanden- hvornår var vi selv omsorgsafhængige- hvordan var den oplevelse?

Noter: Tidlig tilknytning. Grundlæggende behov. Teori omkring psykologisk spejling.

·       Er det et valg, hvad vi forstår?

·       Hvordan kan vi fordre bedre indlevelsesevne som omsorgsansat.

Her med særligt fokus på hvordan ansatte med tidlige tilknytningsproblematikker kan træne indlevelsesevne omkring borgere med demens.

Demens sygdom er især karakteriseret ved svækkelse af mentale funktioner som hukommelse, koncentration, rumopfattelse, sprogfærdighed og problemløsning.

·       Tidlig tilknytning kan påvirke voksenlivet:

·       Sikker tilknytning: Børn, der oplever en tryg og stabil tilknytning til deres omsorgspersoner, udvikler ofte en sund selvopfattelse og tillid til andre. Som voksne er de bedre rustet til at indgå i tætte og tillidsfulde relationer.

·       Usikker tilknytning: Børn, der oplever inkonsistent eller utilstrækkelig omsorg, kan udvikle usikre tilknytningsmønstre. Dette kan føre til vanskeligheder med at stole på andre og skabe nære relationer som voksne.

·       Undvigende tilknytning: Børn, der lærer at undertrykke deres følelsesmæssige behov på grund af afvisende omsorgspersoner, kan som voksne have svært ved at udtrykke følelser og kan undgå intimitet.

·       Ambivalent tilknytning: Børn, der oplever uforudsigelig omsorg, kan blive klæbende og usikre i deres relationer som voksne. De kan have en stærk frygt for afvisning og være meget afhængige af deres partnere.

·       Desorganiseret tilknytning: Børn, der oplever kaotiske eller traumatiske forhold til deres omsorgspersoner, kan udvikle en desorganiseret tilknytning. Dette kan føre til alvorlige vanskeligheder med at regulere følelser og opretholde stabile relationer som voksne.

·       Tidlig tilknytning har en betydelig indflydelse på vores evne til indlevelse og empati senere i livet. Her er nogle måder, hvorpå dette sker:

·       Udvikling af følelsesmæssig regulering:

Børn, der oplever en tryg tilknytning, lærer at regulere deres følelser effektivt. Dette gør dem bedre i stand til at forstå og reagere på andres følelser, hvilket er grundlæggende for empati.

·       Selvopfattelse og tillid: En sikker tilknytning hjælper børn med at udvikle en positiv selvopfattelse og tillid til andre. Dette gør det lettere for dem at indgå i nære relationer og udvise empati.

·       Sociale færdigheder: Børn med tryg tilknytning udvikler bedre sociale færdigheder, som gør dem i stand til at navigere komplekse sociale situationer og forstå andres perspektiver.

·       Modstandsdygtighed: En tryg tilknytning kan fungere som en form for modstandsdygtighed, der hjælper individer med at håndtere stress og traumer senere i livet. Dette gør dem mere empatiske over for andres udfordringer.

·       Mentale skemaer: De mentale skemaer, der dannes gennem tidlig tilknytning, påvirker, hvordan vi ser os selv og andre. Positive skemaer fremmer empati og indlevelse, mens negative skemaer kan hæmme disse evner.

# data[].attributes.body
Magtanvendelse kan ses gennem et etisk perspektiv, hvor alt hvad vi gør, der ikke står i lovgivningen i princippet er magtanvendelse. Den manglende forståelse fra personalet, er ofte årsag til de konflikter, dom opstår. alligevel er det borgeren, der kaldes "udadreagerende".

Filmklip:

Et Marte Meo- forløb

Hun går efter hende, lytter ikke. der er ikke dens store anerkendelse.

imødekommenhed, anerkendelse, selvværd og selvtillids fordrende. stille og roligt.

imødekom og sig ægte hej. Vis at der er tid.

benævne/sætte ord på Johanne(du fryser) og på omverdenen (Det er koldt). vedligeholde sprog og funktionsevne.

bekræfte og imødekom.

benævne sætte ord på borger. bibeholde hendes selvforståelse. vi kompenserer for hendes egen manglende evne til at give udtryk for ønsker.

at sætte ord på sig selv som omsorgsperson: anerkendelse, samtale. bekræfte det gode.

vente: langsom og meningsfuld oplevelse af de nødvendige handlinger. fx at få en trøje på.

positiv ledelse med fokus på guidning.

"så, kan du tage den her på", så godt!. Vi hjælper med at holde fokus på opgaven. "så prøv du at knappe den". Kærlig humor.

Dem -> os

Borger med demens

# data[].attributes.body
Medicin mod demens - Se mulighederne her - Alzheimer

synapsesspalten kan to ting: fremme og hæmme.

1. acetylcholin (AChE)

ved at sænke niveauet, forbedres kognition og bremser udvikling.

2. Glutumathæmmere (NMDA)

moderat til svær demnes. Virker godt mod til alzheimers. præparat "memantin". en anden funktion, der virker ved at blokere receptorer på en måde, der påvirker hukommelse og læring. Man kan lære nye strategier.

3. symp. med. Vi behandler konsekvenser af demens.

4. Det nye- Monoklonale educanumab. Retter sig mod de underlæggende årsager til hvorfor vi får alz. potentielt set, kan det reducere eller potentilet bremse sygdommen progression.

FDA, EMEA,

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lægemidler mod demens kan i noget omfang være med til at behandle nogle symptomer. Effekten er dog kun midlertidig og stabiliserende.

Med den demensmedicin vi har til rådighed i dag, er det kun muligt at symptombehandle og ikke påvirke de underliggende sygdomsprocesser. Derfor hverken kan eller bør medicinsk behandling mod demens stå alene eller stå i stedet for den rette personcentreret omsorg og pleje. Lægemidler kan dog udgøre et nødvendigt supplement i behandlingen af demenssygdom.

Det er vigtigt, at personen med demenssygdom og pårørende er velinformerede om effekten og bivirkningerne af den medicinske behandling inden påbegyndelse og undervejs.

Godkendt medicin

Der er i dag godkendt medicin til behandling af Alzheimers sygdom, Lewy body demens og demens ved Parkinsons sygdom.

Alzheimers sygdom

Der er i dag to typer af godkendt medicin til behandling af Alzheimers sygdom. Kolinesterasehæmmere er godkendt til Alzheimers sygdom i let til moderat grad og memantin er registreret til Alzheimers sygdom i moderat til svær grad.

Kolinesterasehæmmere ertil behandling af let til moderat-svær Alzheimers sygdom, Galantamin til behandling af let til moderat (middelsvær) Alzheimers sygdom og Rivastigmin til behandling af let til moderat (middelsvær) Alzheimers sygdom

Vaskulær demens

Ved vaskulær demens er effekten af kolinesterasehæmmere og memantin tvivlsom. Hvis der er tale om demens forårsaget af blodpropper behandles der primært for at nedsætte risikoen for flere blodpropper. Der er tale om blodtryksregulering, kolesterolsænkendebehandling, behandling af sukkersyge, rygestop, motion, m.v.

Lewy Body demens og Parkinsons sygdom

Kolinesterasehæmmeren rivastigmin kan anvendes til patienter med Lewy body demens eller demens ved Parkinsons sygdom i let til moderat grad. Læs mere om parkinsons sygdom på Parkinsonforeningen hjemmeside.

Frontotemporal demens

Der er ingen specifik behandling medicinsk behandling af frontotemporal demens. MenSSRI-præparater (Selective Serotonin Reuptake Inhibitor) kan anvendes mod depression og uhæmmet adfærd. Men effekten på øvrige typer af adfærdsforstyrrelser er begrænset. Også behandling med antipsykotika har begrænset effekt og risikoen for bivirkninger er betydelig.

Behandling af adfærdsforstyrrelser

Behandling af de fleste adfærdsforstyrrelser ved demens foregår almindeligvis bedst ved at tilpasse miljøet (altså ikke-farmakologisk behandling, men socialpædagogiske tiltag).

Udgangspunktet bør altid være at forsøge at afdække årsagen til symptomer og adfærdsforstyrrelser og fokusere på at forebygge eller afhjælpe de problemer, der har udløst symptomerne. En simpel blærebteændelse kan f.eks. medføre forvirringstilstand, som kræver behandling.

# data[].attributes.attachment_link.title
Medicin mod demens - Se mulighederne her - Alzheimer

# data[].attributes.attachment_link.description
Lægemidler mod demens kan i noget omfang være med til at behandle nogle symptomer. Effekten er dog kun midlertidig og stabiliserende.

# data[].attributes.body
Hvad vil jeg som SSA kigge på ved både vurdering af væskebehov og abstinenstilstand:

1. Vurdering af væskebehov:

Væskebalance: Først skal sygeplejersken vurdere patientens væskebalance. Dette gøres ved at observere urinproduktion, hudens tilstand, og monitorere eventuelle symptomer på væskemangel som tørst, tørre slimhinder, og ændringer i blodtryk.

Væskebehov: Sygeplejersken bør også vurdere patientens væskebehov ud fra faktorer som alder, vægt, sygdomstilstand (f.eks. feber, opkast, diarré), og om patienten har behov for intravenøs væske.

2. Planlægning og måling af væskeindtag:

Mængde og type væske: Sygeplejersken skal planlægge, hvilken type væske patienten skal have (f.eks. vand, saft, elektrolytopløsninger) og i hvilken mængde. Det afhænger af patientens tilstand og behov.

Overvågning af indtaget væske: Det er vigtigt at sikre, at patienten får den rigtige mængde væske gennem dagen. Sygeplejersken kan føre væskeindtagsoversigt og sikre, at patienten får tilstrækkeligt med væske (ofte 30 ml per kg kropsvægt eller en skønnet mængde baseret på patientens tilstand).

3. Administrering af væske:

Oralt væskeindtag: Hvis patienten er i stand til at drikke, skal sygeplejersken tilbyde væske regelmæssigt og hjælpe med at sikre, at patienten får nok væske.

Intravenøs væske (IV): Hvis patienten ikke kan drikke selv (f.eks. på grund af opkast, bevidsthedsniveau eller alvorlig sygdom), kan sygeplejersken administrere intravenøs væske. Dette kræver overvågning af infusionens hastighed og volumen.

4. Observation og overvågning:

Løbende monitorering: Sygeplejersken skal løbende monitorere patientens væskebalance. Det betyder at følge med i urinmængde, vægtændringer og tegn på overhydrering eller dehydrering.

Eventuelle komplikationer: Hvis der er tegn på, at patienten ikke får nok væske (f.eks. lav urinproduktion, tørre slimhinder), kan sygeplejersken justere væskebehandlingen.

5. Rapportering og kommunikation:

Kommunikation med læge: Hvis der er bekymringer om væskebalancen, eller hvis patienten ikke svarer på behandlingen, bør sygeplejersken kommunikere med lægen og justere behandlingsplanen efter behov.

6. Uddannelse af patienten og pårørende:

Hvis patienten er i stand til at drikke og er bevidst, skal sygeplejersken også sikre, at patienten er informeret om vigtigheden af at få tilstrækkeligt med væske og, hvis nødvendigt, instruere pårørende i, hvordan de kan hjælpe med at sikre væskeindtaget.

Disse skridt kan variere afhængigt af patientens tilstand og den kliniske situation, men de giver en god rettesnor for en sygeplejerskes procedurer for at sikre, at en patient får tilstrækkeligt med væske.

Du sagde:

hvordan kan jeg som sygeplejerske vurdere pt abstinenstilstand grundet til alkoholmisbrug

ChatGPT sagde:

Som sygeplejerske er det vigtigt at vurdere en patients abstinenstilstand korrekt, især hvis der er mistanke om alkoholmisbrug. Alkoholabstinenser kan variere i sværhedsgrad, og det er afgørende at identificere symptomerne tidligt for at kunne iværksætte passende behandling og overvågning. Her er nogle måder, hvorpå du kan vurdere en patient med alkoholabstinenser:

1. Anamnese og sygehistorie:

Alkoholforbrug: Spørg ind til patientens alkoholforbrug (mængde, hyppighed, og varighed). Det kan give en indikation af, hvor alvorlig abstinenstilstanden kan være.

Tidligere abstinenser: Har patienten haft abstinenser tidligere? Hvis ja, hvordan var forløbet? Er der en historie med alkoholrelateret sygdom?

Komorbiditeter: Vær opmærksom på andre helbredstilstande, som kan påvirke alkoholabstinensens sværhedsgrad, såsom leversygdom, hjerte-kar-sygdomme eller psykiske lidelser.

2. Fysiske tegn på alkoholabstinenser:

Tremor (rysten): En af de tidligste tegn på alkoholabstinenser er rysten, som kan begynde få timer efter sidste indtagelse.

Svedtendens: Øget svedproduktion, især om natten, kan være et tegn på abstinenser.

Kvalme og opkast: Disse symptomer kan opstå på grund af kroppens reaktion på manglende alkohol.

Hjertebanken (takykardi): Abstinenser kan føre til en øget hjertefrekvens, hvilket kan være en indikation på alvorlige abstinenser.

Hypertension (højt blodtryk): Alkoholabstinenser kan føre til forhøjet blodtryk, især i de tidlige faser.

3. Neuropsykiske tegn:

Forvirring og agitation: Patienter kan opleve angst, irritabilitet, uro eller confusion.

Hallucinationer: I mere alvorlige tilfælde kan patienten opleve visuelle eller auditive hallucinationer. Dette kan være tegn på delirium tremens, en farlig form for alkoholabstinenser.

Delirium Tremens (DT): En meget alvorlig komplikation ved alkoholabstinenser, som kan opstå efter 48-72 timers alkoholfravær. Det omfatter intense hallucinationer, forvirring, kraftig sveden, rysten og potentielt kramper.

4. Vurdering af abstinensens sværhedsgrad:

CIWA-Ar Skala: En af de mest anvendte metoder til at vurdere alkoholabstinenser er Clinical Institute Withdrawal Assessment for Alcohol (CIWA-Ar) skalaen. Denne skala vurderer symptomer som tremor, svedtendens, kvalme, angst og hallucinationer. CIWA-Ar skalaen bruges til at bestemme abstinensens sværhedsgrad og justere behandlingen, fx ved administration af beroligende midler som benzodiazepiner.

CIWA-Ar skalaens parametre inkluderer:

Tremor

Svedtendens

Kvalme og opkast

Angst

Taktile hallucinationer

Auditive hallucinationer

Visuelle hallucinationer

Hovedpine

Forvirring

Hjertebanken og blodtryk

En lav score (f.eks. under 10) indikerer mild abstinens, mens en høj score kan betyde moderate til svære abstinenser, som kræver intensiv behandling og overvågning.

5. Observation og overvågning:

Hyppig overvågning: Vær opmærksom på, at alkoholabstinenser kan udvikle sig hurtigt. Overvåg patientens vitale tegn (hjertefrekvens, blodtryk, respiration) samt eventuelle neurologiske symptomer (kramper, forvirring).

Tidspunkt for abstinenser: Abstinenssymptomer opstår normalt 6-12 timer efter alkoholens sidste indtagelse. De mest alvorlige symptomer som delirium tremens kan dog først optræde efter 48-72 timer uden alkohol.

6. Evaluering af behandling og indgreb:

Medicinering: Hvis symptomerne er alvorlige, kan der være behov for farmakologisk intervention. Benzodiazepiner (som diazepam eller lorazepam) er ofte anvendt til at berolige patienten og reducere risikoen for kramper og delirium tremens.

Observation for komplikationer: Hvis patienten udvikler delirium tremens, er det en medicinsk nødsituation, og akut behandling på intensiv afdeling kan være nødvendigt.

7. Dokumentation og kommunikation:

Det er vigtigt at dokumentere alle fund og observerede symptomer. Rapportér om nødvendigt til lægen for at få ordineret passende medicinsk behandling.

Kommunikation med det øvrige sundhedspersonale er vigtig for at sikre kontinuerlig overvågning og tilpasning af behandlingen.

8. Patientens sikkerhed:

Skaderisiko: Under abstinenser kan patienter blive mere sårbare over for fald, kramper eller andre skader. Sørg for at sikre patientens fysiske sikkerhed og minimere risici.

# data[].attributes.body
https://patientsikkerhed.dk/viden/forbedringsmetoder/smart-maal/

S(specifikt)

·   Patienten skal have reduceret rysten og agitation.

·   Patienten skal have stabiliseret blodtryk og hjertefrekvens.

M(målbart)

·   Rysten (tremor) skal falde med mindst 50 % på CIWA-Ar skalaen inden for 24 timer.

·   Patientens blodtryk skal være inden for normalområdet (120/80 mmHg) og hjertefrekvensen skal stabilisere sig til 70-90 slag per minut.

A(opnåelig)

·   Patienten vil være i stand til at reducere angstniveauet med 3 point på en 10-punkts skala gennem anvendelse af afslapningsteknikker og medicinering.

·  Patienten vil have opnået en stabilisering af væskebalancen og vil kunne indtage oral væske regelmæssigt.

R(realistisk)

·  Patienten vil begynde at få en regelmæssig søvnrytme, og søvnkvaliteten vil forbedres med 1-2 timer pr. nat over de næste 3 dage.

·  Patienten vil gradvist kunne reducere behovet for intravenøs væske med 10 % hver dag, indtil de er i stand til at opretholde tilstrækkelig hydrering oralt.

T(tidsbestemt)

·   Inden for de første 48 timer skal patienten have et CIWA-Ar score under 10, hvilket indikerer mildere abstinenser.

·  I løbet af de første 72 timer skal patienten vise en forbedring af kardiovaskulære symptomer som blodtryk og puls, så de er stabiliseret og inden for normale grænser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et SMART-mål skal bruges til at sætte en tydelig retning for jeres forbedringsindsats. Det skal være Specifikt, Målbart, Ambitiøst, Realiserbart og Tidsafgrænset.

Hvad kan I opnå med SMART-mål?

Formålet med SMART-mål er at skabe en tydelig retning for forbedringsindsatsen.

SMART-målet svarer på det første spørgsmål i Forbedringsmodellen: "Hvad ønsker I at opnå?".
Læs om Forbedringsmodellen
Hvornår er SMART-mål velegnet?

SMART-målet fastsættes i begyndelsen af forbedringsindsatsen. På baggrund af jeres viden om kvalitetsbristen fastsætter I - i samarbejde med forbedringsteamet - et SMART-mål.

SMART-målet følges løbende ved hjælp af data.
Læs om læring af data
Hvem er SMART-mål relevant for?

SMART-målet kan bruges af ledere, medarbejdere med ansvar for kvalitet og patientsikkerhed samt medarbejdere i praksis, der er involveret i lokalt forbedringsarbejde.

Hvordan bruges SMART-mål?

Målet skal udarbejdes i samarbejde med ledere og medarbejdere, der skal være en del af forbedringsindsatsen.

SMART står for:

Vær konkret ift. fastsættelse af, hvad det er, I ønsker at opnå.

Kan det måles og i så fald hvordan?

Hvad er det højeste mål, I stræber efter?

Er der FAGLIGE årsager til, at I ikke kan nå det ambitiøse mål?

Fastsæt en konkret dato, hvor I skal have nået målet.

Hvad skal I være særligt opmærksomme på, når I bruger SMART-mål?

Målet er for overordnet

Der er mange eksempler på mål, der er meget overordnede, fx "Borgeren skal være i centrum". Dette er meget uspecifikt, og det giver ikke en retning for forbedringsindsatsen. SMART-målet skal være så specifikt, at alle ved, hvor I er på vej hen.

Målet er uambitiøst

Det kan være utrygt at fastsætte et meget ambitiøst mål, og derfor fastsættes mål ofte lavere end det, forbedringsteamet egentligt drømmer om. Dette kan også skyldes, at I ikke vil skræmme kollegerne væk ved at stræbe for højt.

Hvis I er i tvivl, om jeres mål er ambitiøst nok, så kan I prøve at lave "mormor-testen": Hvis målet er 80 %, er det så ok, hvis jeres mormor er blandt de 20 %, der ikke skal have den korrekte pleje?

Hvis I er bekymrede for, at det ambitiøse mål skræmmer kollegerne væk, så kan I med fordel bruge delmål, hvor I aftaler at fejre resultaterne undervejs.

Tidsafgrænsningen er for lang

Målet skal bruges til at skabe motivation til at gøre noget på en anden måde, og det er derfor vigtigt, at tidsafgrænsningen ikke er for lang. Hvis I skal opnå målet om 5-10 år, så motiverer det ikke jeres kolleger til at gå i gang med ændringerne nu.

Målet indeholder forklaring på, hvordan målet opnås

Det kan være fristende at skrive, hvordan I vil opnå målet som del af jeres mål, fx "100 dage uden forebyggelige indlæggelser ved hjælp af indførelsen af triagering".

Ofte skal der ikke kun én ting til, for at I opnår målet, og der er derfor en risiko for, at I oversimplificerer indsatsen ved at skrive denne ene ting ind i målet. Et SMART-mål skal kun indeholde målet. Hvordan I så vil opnå målet, fremgår af jeres forandringsteori i driverdiagrammet.
Læs om driverdiagram
Eksempler på brug af SMART-mål

I forbedringsprogrammet I sikre hænder er der fastsat SMART-mål for alle de faglige indsatser, der er beskrevet i pakkerne. Derudover har hver af de deltagende enheder fastsat SMARTe delmål for deres lokale arbejde.
Læs om I sikre hænder
I projektet Sikker Sammenhæng var der fastsat 3 overordnede mål for den tværsektorielle forbedringsindsats.
Læs om Sikker Sammenhæng

# data[].attributes.attachment_link.description
SMART-mål - sæt retning for jeres forbedringsindsats Et SMART-mål skal bruges til at sætte en tydelig retning for jeres forbedringsindsats. Det skal være Specifikt, Målbart, Ambitiøst, Realiserbart og Tidsafgrænset. Hvad kan I opnå med SMART-mål? Formålet med SMART-mål er at skabe en tydelig retning for forbedringsindsatsen.

# data[].attributes.body
https://www.sundhed.dk/sundhedsfaglig/laegehaandbogen/psykiatri/tilstande-og-sygdomme/alkohol/abstinenssyndrom/

6-12 timer efter sidste indtagelse:

Milde abstinenssymptomer begynder at optræde, såsom:

Rysten (tremor)

Sveden

Hjertebanken (takykardi)

Angst

Kvalme og opkast

12-24 timer efter sidste indtagelse:

Symptomerne kan blive værre og kan inkludere:

Forvirring eller desorientering

Vrangforestillinger eller hallucinationer (som visuelle eller auditive hallucinationer)

Alvorlig angst eller uro

48-72 timer efter sidste indtagelse:

Delirium tremens (DT) kan udvikle sig, hvilket er en alvorlig form for abstinenser, der kan være livstruende. Symptomer på delirium tremens inkluderer:

Alvorlig forvirring og desorientering

Højt blodtryk og hurtig puls

Kramper

Kraftig rysten

Hallucinationer

Svær sveden

# data[].attributes.body
https://www.sundhedsaftalen.rm.dk/siteassets/varktojskasse/triple-aim/tobs---den-brugeroplevede-kvalitet-.pdf

De mest relevante værdier at måle inkluderer temperatur (TP), blodtryk (BT), puls og respiration. Nedenfor er en oversigt over, hvad disse værdier indikerer:

1. Temperatur (TP)

Normale værdier: 36,5-37,5°C.

Betydning: Feber kan indikere infektion eller, i nogle tilfælde, en alvorlig abstinensreaktion som delirium tremens (DT). En høj temperatur kan også skyldes dehydrering eller infektion, som kan opstå som følge af de fysiologiske ændringer under abstinenser.

2. Blodtryk (BT)

Normale værdier:

Systolisk (øverste værdi): 90-120 mmHg.

Diastolisk (nederste værdi): 60-80 mmHg.

Betydning:

Forhøjet blodtryk kan være et tegn på sympatisk aktivering, som ofte ses i abstinensperioden, især når kroppen reagerer på fraværet af alkohol.

Lavt blodtryk kan indikere dehydrering, blødning eller kardiovaskulær svigt, hvilket kan kræve akut behandling.

3. Puls

Normale værdier: 60-100 slag per minut (slpm).

Betydning:

Forhøjet puls (takykardi) kan være et tegn på sympatisk aktivering og et resultat af øget stress og angst i abstinenser. Det kan også indikere væske- eller elektrolytubalance, som er almindelig ved alkoholmisbrug og abstinenser.

En langsommere puls kan indikere alvorlige komplikationer som for eksempel en hjerterytmeforstyrrelse, hvilket kræver opmærksomhed.

4. Respiration

Normale værdier: 12-20 åndedrag per minut.

Betydning: Åndedrætsfrekvensen kan blive påvirket af alvorlige abstinenser. Forhøjet respirationsfrekvens kan være et tegn på angst eller hypoxi (lavt iltniveau i blodet), mens langsom respirationsfrekvens kan indikere overdosis af beroligende medicin eller sedativa, som kan være brugt til at håndtere abstinenser.

# data[].attributes.body
Dokument 21.docx

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Prezi here. Get Prezi account access by signing into Prezi here, and start working on or editing your next great presentation.

# data[].attributes.body
Noter Psykisk sygdom

·        Bio-psyko-sociale forudsætninger. Der er forskellige opfattelser af, om det er biologiske, psykologiske eller sociale årsager, som har størst betydning for psykisk sygdom.

sårbarheds-stress-modellen, som viser, at der altid er tale om flere årsager, når mennesker bliver syge.

·        Sårbarheds-stress-modellen, som viser, at der altid er tale om flere årsager, når mennesker bliver syge.

Sårbarhed-stress-modellen tager udgangspunkt i, at alle mennesker har en vis grad af medfødt sårbarhed. Sårbarheden er noget, vi mennesker har i os, og den er ikke nødvendigvis synlig i vores adfærd. Den eksisterer i os, indtil vi bliver udsat for en bestemt mængde belastninger.

·      Både menneskerettighederne og grundlovens § 71 beskriver også, at alle mennesker har en grundlæggende ret til selvbestemmelse, som ikke må krænkes.

·       De mest almindelige symptomer, årsager og behandlingsmuligheder er beskrevet for Alzheimers demens, Lewy body-demens, fronto-temporal demens og vaskulær demens.

Depression

SSRI: Sertralin, Citalopram, Escitalopram

SNRI: Duloxetin, Venlafaxin

Angst

Samme som ved depression (SSRI/SNRI)

Benzodiazepiner (kortvarigt): Diazepam, Oxazepam

Skizofreni / Psykoser

Antipsykotika (1. gen): Haloperidol, Flupentixol

Antipsykotika (2. gen): Olanzapin, Risperidon, Quetiapin, Aripiprazol

·

Psykisk førstehjælp – KLIPS

Somme tider bliver mennesker så desperate og angste, at det er nødvendigt at give psykisk førstehjælp. En måde at huske det hele på ved psykisk førstehjælp er ved at bruge forkortelsen KLIPS.

K: Kontakt personen, vurdér, og afhjælp akut krise

L: Lyt opmærksomt uden at dømme

I: Tilbyd passende Information, og udvis omsorg

P: Støt personen til at få passende Professionel hjælp

S: Støt personen til at modtage andre Støttemuligheder

·      Dyssocial personlighedsstruktur har tidligere heddet psykopati, men det er ikke længere et fagligt udtryk, som bliver brugt i sundhedsvæsnet.

KRAP er en socialpædagogisk metode. Forkortelsen KRAP står for Kognitiv, Ressourcefokuseret og Anerkendende Praksis. Metoden bygger først og fremmest på tre vigtige forudsætninger, nemlig at:

·       Det vi tænker, oplever vi som virkeligt. Men vi kan lære at tænke anderledes.

·       Alle mennesker har ressourcer, og vi udvikler os bedst gennem vores succeser.

·       Alle mennesker har grundlæggende brug for anerkendelse.

# data[].attributes.body
sang, musik, rim og ramser

billeder, kontakt- ø(fx hvis han er elektriker så kan man sidde med den slags ting og dimse med)(husk at vi har ansvaret for at afslutte aktivitet så borger ikke bliver overstimuleret)

dukke, tøjdyr, pude, farvestrålende balloner

opmærksomhed på både eget og den dementes kropssprog

være positiv og smilende

lytte til borgerens ønsker og indrette pleje derefter, handleplan

livshistorie, tale om ting demente er interesseret i.

socialt samvær, knus, hold i hånen.

rolig adfærd, tålmodighed

tale tydeligt, kort, sørg for forståelse

acceptere et nej, prøve igen på et lidt senere tidspunkt.

(Mette Søndergaard)

bevæge os til øjenhøjde, spejle borgens oplevelse, ligeværdighed.

# data[].attributes.body
Hvorfor nedsætter forskellige faktoer, som stress, angst, ensomhed vores smertetærskel?

Sympatikus: et overaktivt nervesystem, påvirkes af kæmp,frys,flugt- system. musklerne spændes, posen stiger. dette gør at der frigives stress-og angsthormoner som kortisol og adrenalin, hvilket påvirker vores smerteimpuls, så selv milde smerter opleves stærk.

opioidsystemet:kroppen har et naturligt smertelindrende system, sompåvirker vores opfattelse af smerte. dette nedsættes af længerevarende tilstande som stress og angst. dette selv uden objektiv smerte.

Hjernens smertebehandling ændres: belastning ved Amygdela, insula og præfrontal cortex, gør at hjernen bliver dårligere til at skrue ned for smerteoplevelsen.

psykologisk: katastrofetanker, højt alarmberedskab. skaber fokus på smerten.

hvad sker der i denne kædereaktion?

de algogene stoffer påvirker nociceptorer. algogene stoffer som fx prostaglodiner fremmer sensibiliteten og påvirker/sender signal til nociceptorerne som er små nerveender, der opfanger vævsskade.

når denne påvirkning sker sendes et elektrisk signal op til rygmarven. de rejser langs nervefibrene. her sker der en synopse(signaloverførsel). når det rammer Thalamus, som er en vigtig struktur i hjernen, fordeles det til relevante områder i hjernebarken, som er ansvarlig for smerteoplevelsen

somatosensorisk cortex: hjernen bearbejder og lokaliserer smerten, så vi ved, hvor i kroppen smerten kommer fra. Derudover aktiveres også andre områder af hjernen, som er relateret til emotionel og kognitiv bearbejdning af smerten, såsom insula og amygdala, som gør, at smerten kan opleves som mere ubehagelig eller intens.

alt dette gør at vi både opfatter smerten fysisk og følelsesmæssigt.

det limbiske system: det limbiske system gør, at smerte ikke bare er et fysisk signal, men også en følelsesmæssig oplevelse. Amygdala, cingulate cortex og hippocampus hjælper med at bearbejde smerten på et emotionelt niveau, hvilket betyder, at smerten kan føles mere intens, hvis den er forbundet med frygt, angst eller negative tidligere oplevelser. Dette kan også forklare, hvorfor personer med angst eller depression kan opleve smerte som værende mere ubehagelig.

Prostaglandiner og smertelindring

"NSAID-medikamenter (som Ibuprofen, Aspirin, Naproxen) virker ved at hæmme COX-enzymet og dermed produktionen af prostaglandiner.

Ved at reducere mængden af prostaglandiner kan NSAID'er hjælpe med at dæmpe smerte, hævelse og feber, da de forhindrer den inflammatoriske respons."

# data[].attributes.headline
Opgave om forskellige præparater og min viden som SSA

# data[].attributes.subject
Opgave om forskellige præparater og min viden som SSA

# data[].attributes.body
Durogesic: meget stærkt(fetanyl).meget stærkt lægemiddel i platerform. virker i op til 72 t. må ikke klippes eller varmes, da det kan ændre udskillelse og være livsfarligt.

det er stærkt vanedannende som morfin og kan derfor skabe afhængighed bivirkninger.

huden skal være ren tør og uden irritation ved påførsel. må ikke anvendes det samme sted to x.

pernodil er gruppe opioid. stærke smerter. kvalme, opkast, vejrtrækning.

Ipren er gruppe NSAID.

mave/nyre

Olanzapin dæmper psykotiske symptomer og uro, men kræver opmærksomhed pga. træthed, vægtøgning og risiko hos ældre.

findes som tablet, injektion og smeltetablet. gives ofte på fast tidspunkt dagligt.

Gabapentin bruges mod nervesmerter, kan give sløvhed og svimmelhed → vær opmærksom på fald, træthed og hævede ben

Saroten påvirker signalstoffer i hjernen, især serotonin og noradrenalin, som er med til at regulere humør, smerte og søvn.

Det forstærker kroppens egne smertedæmpende systemer, så nervesmerter dæmpes over tid.

Det virker også beroligende og sløvende, især i starten. Derfor bruges det ofte om aftenen. Det virker ikke med det samme – det kan tage flere dage til uger, før man mærker effekt.

# data[].attributes.body
1. Hvis du skulle sige det med et tal fra 0-10, hvor ondt har du så lige nu?

2. Er det sådan at det gør ondt hele tiden, eller kommer og går det lidt?

3. hvordan vil du beskrive smerten. føles det som om det stikker ,trykker eller noget helt andet?

4. kan du vise mig med hånden, hvor det gør mest ondt?

5. Hvordan når du trækker vejret dybt, føles det ok?

6. synes du at den medicin du har fået, hjælper?

7. hvor længe oplever du at det har virkning?

8. føler du at du kan sige til os hvis du får mere ondt? eller hvis du bliver utryg?

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at forklare hvorfor medicinen virker, så Sofie føler sig mere tryg ved den.

Morfin virker hurtigt ved at binde sig til opioidreceptorer i hjernen, som dæmper smerten. Dog er det kun nødvendigt i akutte tilfælde, og hun vil blive nøje overvåget, så hun ikke får for meget.

Der er forskellige doser og måder at administrere medicinen på. Hvis Sofie er bekymret for afhængighed, kan jeg forsikre hende om, at kortvarig brug under tilsyn ikke øger risikoen.

Kombination af medicin: jeg kan forklare at i hendes situation kan der være kombinationer af smertestillende midler, der giver god lindring, uden at hun behøver at tage for meget morfin.

# data[].attributes.body
1. Lyt til hendes bekymringer:
Jeg spørger Sofie, hvad hun er bange for i forhold til morfin, og hvorfor hun har det sådan. Jeg giver hende mulighed for at udtrykke sine bekymringer om afhængighed eller social påvirkning.

2. Giv hende tryghed:
Jeg forklarer, at jeg er der for at hjælpe hende og sørge for, at hun ikke oplever unødvendig smerte. Jeg giver hende information om, at der findes alternative smertelindringsmuligheder, og vi vil finde en løsning, der føles bedst for hende.

3. Alternativer til morfin:

Jeg tilbyder paracetamol, som en mildere løsning, som ikke indebærer risiko for afhængighed.

Jeg overvejer at give NSAID’er som Ipren, der kan lindre smerte og inflammation.

Jeg kigger på muligheden for lokal smertelindring, fx lidokainplaster, hvis det er muligt.

4. Brug ikke-farmakologiske metoder:

Jeg introducerer afslapningsteknikker, som dyb vejrtrækning eller visualisering, for at hjælpe hende med at reducere angst og uro.

Jeg sørger for et beroligende miljø, måske med blid musik eller andre distraktioner, som hun kan bruge til at føle sig mere tryg.

5. Forklar hvordan morfin og andre mediciner virker:

Jeg forklarer, at morfin kun vil blive givet i akutte situationer og i en kontrolleret dosis. Jeg understreger, at morfin virker hurtigt på smerten og er kortvarig, og vi vil altid justere dosis sammen, så det passer til hendes behov.

Jeg forklarer, at paracetamol og NSAID’er virker ved at dæmpe smerte og inflammation, og de har ikke de samme bivirkninger som morfin.

6. Styrk hendes valg og autonomi:

Jeg tilbyder Sofie valgmuligheder – fx om hun vil have morfin i form af tabletter eller injektion, og hvilke alternativer hun føler sig mest tryg ved.

Jeg forsikrer hende om, at hun har kontrol over sin behandling, og at hun kan sige til, hvis noget ikke føles rigtigt eller effektivt.

7. Løbende opfølgning:

Jeg aftaler med Sofie, at vi evaluere smerteniveauet regelmæssigt og justerer behandlingen, hvis det bliver nødvendigt.

Jeg er opmærksom på, at hendes smertelindring bliver justeret i forhold til hendes behov og komfort.

vi kan overveje om vi vil give Sofie pernodiler i stedet for morfin, da det indeholder kodein som er et opioid, og paracetamol. det nedsætter feber, men ikke inflammation.

Pernodil = Kombination af paracetamol (smertelindrende og febernedsættende) og kodein (et mildt opioid, der lindrer smerte).

Det er et svagt opioid, men fordi det indeholder kodein, bør det bruges med forsigtighed for at undgå afhængighed eller bivirkninger.

tænk ind at Sofie har viscerale smerter, fra blindtarmen.