# data[].attributes.body
Tekitasime kellelegi trauma sellest.

PALUN EI

# data[].attributes.body
Kaunid Kontserdid Käsmus on kultuurisündmus, mis toimub Käsmu lahe kaldal juba aastast 2009. Sel aastal toimuvad kontserdid 13. kuni 18. juuni ja lavale astuvad ansambli saatel laulmas Ivo Linna, kes esitab Raimond Valgre lugusi; Mikk Tammepõld, Märt Avandi, Kadri Voorand, Alika Milova ja Ollie, kes esitavad Urmas Alenderi lugusi; Stefani ja Liis Lemsalu suvekontsert "Unes või ilmsi"; Nublu & Lenna suvekontsert "Kahekesi kasteheinas" ja Smilers 30. Akustiline
juubelikontsert, kus külalisesinejaks Jaagup Kreem. Lisaks Kauni muusika kõrvale muinasjutulise merevaatega platsil pakutakse ka roogasid ja jooke, õdus atmosfäär. Piletid on 31 kuni 34 eurot.

# data[].attributes.body
Sumedate Suveõhtute filmifestival on kultuurisündmus, mis toimub Rakvere kesklinnas, kus saab kodumaised filme vaadata vabaõhukeskkonnas. Esmakordselt pandi projektor käima 24. augustil 2019, olles motiveeritud soovist elavdada Rakvere linna kultuurikava ning samal ajal korraldada midagi omalaadset ja mõnusat. Kõigi nende aastate jooksul on linale jõudnud 28 eriilmelist filmi nii Eestist kui Euroopast. 2023. aasta Sumedate Suveõhtute filmifestival toimub Rakvere keskväljakul, kus koostöös Tartu Elektriteatriga on võimalik vaatajatele tuua täismõõdus välikino. Sumedate Suveõhtute filmifestival toob tänavu filmid ekraanile vahemikus 6.-10. juuni 2023.

​

# data[].attributes.body
Kunda mere-ja perepäevad on kultuurisündmus, mis on mõeldud kogu perele, kus on võimalik müüa käsi-ja kuntsitöid, toitu ja jooke, aiasaadusi, taimi ja kõige muud, mis on ehtne ja hea. Lisaks laadale on ka lasteprogramm, spordiprogramm, erinevad konkurssid(nt räimeküpsetamise konkurss) ja atraktsioonid. Sel aastal toimuvad Mere- ja perepäevad 8. juulil juba 23. korda Kunda rannas. Üritusel saab igaaastaselt näha laval mitmed kodumaised artiste, tantsugruppe jne esinemas. Muidugi ei puudu ürituselt ka lõkketule süütamine, mis mõnusalt külastajaid soojendab. Sel aastal on peaesinejad Karl-Erik Taukar Band ja Synne Valtri Band. Päevapilet üritusele on 10 eurot inimene.

# data[].attributes.body
Võsu Rannafestival on kümme aastat tegutsenud kultuurisündmus, mis on kasvanud üheks oluliseks suviseks sündmuseks Eestis. Festival leiab aset iga aasta mereäärses Võsu alevikus olevas rannas kuupäevadel 28.-29. juuli. Võsu Rannafestival on suurim rannafestival Eestis. Läbi aastate on festivalilt läbi käinud pea kõik Eesti suurimad staarid ning laiast maailmast näiteks Haddaway, Captain Jack ja Sigma. Ürituse muudavad inimestele atraktiivseks hea muusika, söök ja jook, soe suvine päike ning merelained. Pileti hinnad on alates 17 eurost kuni 57 euroni välja. Piletid festivalile on müügil Ticketeris ja Piletilevis.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Funkfest on kultuurisündmus, mis on algatatud aastal 2020 ja on tegutsenud 2 aastat pärast algatust. Tegemist on ühepäevase "sutsakafestivaliga", kus ühte õhtusse on mahutatud palju funk-muusikat, mis külastajale positiivse laengu kindlustab. Rakvere Funkfest toimub Rakvere Vallimäe vabaõhukeskuses. Selle aasta Funkfest jääb ära, peamise põhjusena tõid korraldajad välja otsuse teha hingetõmbepaus, kuid muret on tekitanud ka ebakindlus korralduseks vajalike toetuste saamisel. Funkfest on öelnud sotsiaalmeedias fännidele, et üritus teeb sel suvel väikestviisi inspiratsioonipausi - kogume mõtteid ja mõttekaaslasi.

# data[].attributes.body
Viru Folk on kultuurisündmus, mis on alates 2008. aastast augustis Käsmus toimuv muusikafestival. Viru Folki korraldab MTÜ Viru Folk, festivali peakorraldaja on Peep Veedla. Viru Folgil on iga aasta olnud erineva riigi teemaline üritus nt 2013 oli Rootsi aasta, 2014 oli Saami aasta, 2015 oli Taani aasta jne. Viru Folk on saanud kahel korral (2015 ja 2017) Euroopa festivalide kvaliteedimärgise EFFE. Viru Folgi moto on "Mõnus muusika kaunis keskkonnas." Sel aastal on ees ootamas Briti saarte aasta, kus on esialgu välja kuulutatud esinema šoti muusik Nathan Evans, siiski laval saab kuulda ka kohalikke esinejaid. Hinnad on alates 71 eurost kuni 236 euroni välja.

# data[].attributes.location_name
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
EELK Rakvere Kolmainu kogudus, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kuldpulmapaaride vastuvõtt on tähistamiskultuurisündmus, kus tähistatakse pulmapaare, kel on täitunud või täitumas jooksval aastal 50 abieluaastat ning 5-aastase sammuga (55, 65 jne) Vastuvõttu korraldavad Lääne-Viru Omavalitsuste Liit koostöös Rakvere kristlike kogudustega. Ühistel läbirääkimistel Gunnar Kotieseni, Sven Hõbemägi ja Tauno Toompuu vahel selgus, et ka sellel aastal korraldatakse üritus ja juba 12. korda ning see leiab aset 8.septembril Rakvere Kolmainu kirikus. Tähistamist viivad läbi pastor Gunnar kotiesen Rakvere Karmeli kogudusest ja õpetaja Tauno Toompuu Rakvere Kolmainu kogudusest. Peagi tehakse ka vastav üleskutse, et kõik väärikad abielupaarid ülesse leida.

# data[].attributes.body
Iga aasta lastekaitsepäeval toimuvad Rakvere linnas tähtpäeva raames üritused. Sel aasta on võimalik näiteks lastekaitsepäeval külastada lastekaitsepäeva laata, mida korraldab Rakvere Avatud Noortekeskus. Laat kestab kella 14:00 kuni 18:00 ja toimub Rakvere Keskväljakul. Laadal on võimalik broneerida endale tasuta müügilaud ja müüa erinevaid kaupe nt riideid, mänge, küpsetisi, käsitööd jpm. Laadal on võimalik alaealisel kauplejal koguda kogemust kaupade müümises ja soovi korral ka haarata kaasa sõbrad, vanemad või vanavanemad. See on kultuurisündmus, millele tasuks pilgu peale visata ja ise ka müümistööd proovida.

# data[].attributes.body
Rakvere linna päevade Kreisilaat on kahepäevane laat, mis toimub Kastani puiesteel. Laata korraldab Rakvere Kultuurikeskus. Laadal kauplevad meistrid nii lähemalt kui kaugemalt. Laadal on müügiks kaunis käsitöö, talutoodang, toidukaubad, värsked aiasaadused ja sekka mõned tarbe- ja tööstuskaubad. Kirikupargis toimuvad ka erinevad etteasted sinna püsti pandud laval ja spordikeskuse parklas erinevad jõu katsumise etteasted. See on kultuurisündmus, mida võiks külastada. Sealt leidub mitmeid huvitavaid kaupe igale maitsele ja vajadusele. Huvitav on ringi käia ja uudistada müüdavaid tooteid ja kuulata või vaadata etteasteid.

# data[].attributes.body
Sõmeru Maaelufestivali peeti see aasta kümnendat korda. Esimestel aastatel kandis üritus lambafestivali nime, kuid see muudeti. Festivalile saavad tulla oma kaupe müüma eraisikud kui ka väiksemad ettevõtted. Laadalt võib osta taimi, käsitööd ja erinevaid toite. Laadal on toimuvad ka erinevad loosid,
töötoad jms. Valla hoone juures oleval laval toimuvad erinevad etteasted lasteaedade, koolide ja tantsugruppide poolt. Näha saab ka lammaste pügamist ja külastada miniloomaaeda, kus leidub mitmeid nunnusid loomakesi. See on üks kultuurisündmus, mida iga aasta külastada võiks ja miks mitte ka ise midagi laadal müüa.

# data[].attributes.body
Sõmeru on alevik Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Sõmeru valla halduskeskus, peale reformi on ta Rakvere valla keskus. Alevikus asub Sõmeru Põhikool, Sõmeru tervisekeskus, Sõmeru noortekeskus ja Sõmeru lasteaed "Pääsusilm". Sõmeru on looduslähedane paik ja on oma tervise-ja suusaradade poolest tuntud, lähedal on ka metsatukk. Töövaldkonna poole pealt tegeletakse peamiselt puidu ja metalli töötlemisega. Ise elan Sõmerul ja pean tõdema, et alevik on ideaalne koht, kui tahta kodu looduslähedasse paika. Rakvere pole alevikust kaugel ja linnani on rajatud kergliiklustee, mille kaudu on ka võimalik Näpile saada. Varasemalt on elanud paljud minu sugulased Sõmerul ja sealt on enamus minu vanaemapoolsed sugulased pärit.

# data[].attributes.location_name
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Rahvamaja, Tallinna mnt, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Rahvamaja

Haljala rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala asulas.

Rahvamaja avati 15.veebruaril 1985. aastal.

Rahvamaja juhataja on Martti Samolberg.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.body
Rakvere Riigigümnaasium on kindlalt kogukond millesse kuulume meie, õpilased ja õpetajad, osalt ka nende sugulased, sõbrad, tuttavad.
Näiteks on olemas ka Rakvere Riigigümnaasiumi õpilaste kogukond, kuhu kuulujaid ühendab see, et nad kõik on Rakvere Riigigümnaasiumi õpilased ja tahavad saada haridust sellest koolist. Arvan, et kõik õpilased on üksteisele toeks. Kasvõi see on selle kogukonna näide, kui näiteks ei meeldi mõni õpetaja ja siis kõik õpilased näiteks nõustuvad.
On kindlasti ka eraldi õpetajate kogukond - õpetajad hoiavad teisi kursis oma tööga, toetavad üksteist ja räägivad oma muljeid, samuti lapsevanemate kogukond - emad ja isad toetavad aktiivselt oma lapsi ja samas on vahepeal ka vanemad omavahel suhtluses näiteks Messengeri grupi kaudu, et siis üksteiselt arusaamatuks jäänud asju näiteks küsida. Kindlasti on neid asju veel.
Rakvere Riigigümnaasiumi ja selle inimesi terviklikuna ühendab tahtmine arendada haridust (kas siis enda või teiste oma, kuid teisi õpetades õpime ise ka).

# data[].attributes.body
Tamsalu vallas asuv Porkuni järv on mitmeid kordi täiesti ära kuivanud ja arvatavasti juhtub see lähiajal uuesti.
2003. aastal kuivas järv esimest korda täielikult ära. Pidi näha olema vaid kalade laipu ja kajakaid, kes neid söövad.
Järgmine selline kuivamine toimus 2006. aastal, kui järve turbast põhi oli väljas ja oli alles jäänud veel mõni üksik madal lomp. Põud järves oli ka 2019. aasta kevadel.
Nüüd on ka Porkuni järv kuivamas ja see on ka kõikjal aktuaalne teema. Selles elavad kalad on jällegi ohustatud, et neil varsti pole enam kuskil elada.

# data[].attributes.location_name
Varangu sild, Varangu, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.body
Varangu on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas Selja jõe ääres ning seal on 80 elanikku (2003. aasta seisuga). Inimasustus oli Selja jõe orus tõenäoliselt juba nooremal kiviajal. Varangu küla territooriumil asuvad Kääpamäed (kivikalmed), mitu kultusekivi ja linnamägi. 1946. aastal alustati Varangu Selja jõe peale vana veski asemele hüdroelektrijaama ehitust, mis andis voolu 1961. aastani, kui ta suleti seoses põlevkivienergeetika eelisarendamisega.
Varangu sild Haljala-Karepa teel ning see ületab Selja jõge. See renoveeriti 2003. aastal ja selle pikkus on 21m. Lääne-Virumaalt mul juuri eriti palju ei leidu, kuid Varangu on minu ja mu pere jaoks oluline koht. Varangu silla juures asub üks väike krunt aiamajaga, mis kuulub mu emale ja seda kasutame peamiselt selleks, et Selja jõe peal süstadega sõita. Selle ala peal on ka mitmeid kordi toimunud talgud. Arvan, et see on oluline koht, sest siin õppisin mina ja mu pere tunduma kohalikku kogukonda ja selle kaudu tegelikult silmaring avaneb palju.

# data[].attributes.location_name
Käsmu kivikülv, Käsmu, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Käsmu kivikülv on jääaja rändrahnudest kokku kuhjunud kivide hunnik umbes 400 hektarisel pinnal. Kivid on tulnud Soome ja Rootsi aladelt. Suurim kivi, Matsikivi on 4,8 m kõrge ja 14,7 m ümbermõõduga. Neid poolsammaldunud kive saab näha Käsmu loodus-ja kultuuriloolisel matkarajal. Metsas on väga palju kive ning see meenutab fantaasiapaika mõnest raamatust.

# data[].attributes.body
Soolikaoja on 7,5 km pikkune oja, mis saab alguse Vinni mägede maa-alustest allikatest, jookseb läbi Rakvere (1,5 km) ning suubub Selja jõkke. Oja on tugevalt mõjutatud põllumajandusest ning soojadest suvedest. Põllumajanduses kasutatavad väetised sattuvad ojja tekitades seal lämmastiku, toitainete rohke keskkonna. Soojadel suvedel hakkavad vetikad ojas vohama, teiste organismide soodsad elutingimused vähenevad selle tõttu.

# data[].attributes.location_name
Rägavere mõis, Rägavere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rägavere mõis, Rägavere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rägavere mõis, Rägavere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rägavere mõis (saksa keeles Raggafer) oli rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Praegune Rägavere mõisa peahoone (härrastemaja) on ehitatud 18. sajandi lõpuveerandil. 19. sajandi teisel poolel ja hiljemgi on tehtud ümberehitusi. Arhitektuuriliselt on mõisa peahoone varaklassitsistlikus stiilis. Rägavere mõis oli 1970. aastatel üks esimesi restaureeritud mõisaid Eestis. Aastal 1999 ostis Rägavare mõisa Lääne-Viru maavalitsuselt Morgan Hammerbeck. Minu enda maakodu asub selle mõisa lähedal ja olen veetnud suure osa oma lapsepõlvest seal ringi möllates. Seal kandis elavad ka mu vanavanemad ja on pärit sealt. Tihti võib kuulda selles kandis lammaste määgimist ja lehmade häälitsusi, samuti on kant looduskaunis. Meeldiv koht kus lapsena loodust nautida, täpselt see, mida üks laps vajab!

# data[].attributes.location_name
EEKB Koguduste Liidu Rakvere Karmeli kogudus, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
EEKB Koguduste Liidu Rakvere Karmeli kogudus, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
EEKB Koguduste Liidu Rakvere Karmeli kogudus, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Karmeli kogudus on kristlik vabakogudus, mille eesmärgiks on panustada oma linna inimestesse kristlike väärtuste põhiselt ja anda edasi evangeeliumi sõnumit. Rakvere Karmeli kogudus kuulub enam kui 6400 liikmest ja 84 kogudusest koosnevasse EEKB Liidu võrgustikku. 2018. aasta alguse seisuga kuulub kogudusse 198 inimest. Kogudus on kuulunud Rakvere linna kogukonda enam kui 120 aastat. Kogudus panustab aktiivselt Rakvere noortesse, korraldades suviti toimuvaid laagreid nii noortele kui ka lastele. Lisaks pakub Karmeli kogudus erinevaid arenemisvõimalusi huvipakkuvates valdkondades ja on alati nõus kaasama inimesi. Kogudus korraldab iga kuu noorteõhtuid ja laste üritusi. Jumalateenistused toimuvad iga pühapäev kell 11.00. Suvekuudel toimuvad teenistused pühapäeviti kell 17.00. Karmeli koguduse pastorid on vanempastor Gunnar Kotiesen ja noorempastor Sven-Joonatan Siibak.

# data[].attributes.body
Oandu on väike külake keset Lahemaa Rahvuspargi metsi. See on nagu väike metsakeskus, kust saavad alguse paljud matkarajad, tähelepanuväärseim neist Oandu-Ikla 375 km matkarada. Oandu külastuskeskus on väike armas kohake, kus tutvustatakse Lahemaa ökosüsteeme ning eestlaste pärandkultuuri.
Sealt jookseb läbi Altja jõgi, mille kaldaid äärisatavad mitmekesised männi-ja kuusemetad ning niisked liigirikkad lehtmetsad. Seal kasvab ka palju seeni ning sügisel on seal palju seenelisi näha.
Oandu ümber on mitmed RMK platsid, kus saab vabas õhus aega veeta.

# data[].attributes.location_name
Athena Maja Huvikool, Pikk, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Athena Maja Huvikool või lihtsalt Athena kunstikool on Rakveres Pikal tänaval  haridust pakkuv asutus. Seal saab õppida nii kunsti, mis hõlmab enda alla graafika, maalikunsti, joonistamise, keraamika ja ehtekunsti, kui ka tehnikat - metalliitöötlemine, elektroonika ja isegi animatsioon. Kõik õppekavad on registreeritud Eesti Hariduse Infosüsteemis.
Mina olen seal käinud juba mõnda aega ning võin öelda, et sealne õhkkond on täiesti pingevaba, erinev tavalisest koolist. Saame rahulikult oma loominguga tegeleda, tähtaegasid võid mingeid tulemusi keegi ei hinda. Minu grupil on ka traditsioon, mis on muutnud reeded teeõhtuteks, kus tegeleme kunstiga ja arutame oma suuri mõtteid.

# data[].attributes.location_name
Vihula Manor Country Club & Spa, Vihula, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Vihula Mõis on baltisaklaste rüütlimõis, mis asub Haljala vallas Vihula külas. Mõisa esimesed mainimised pärinevad juba 16.sajandist. Mõisa barokkstiilis peahoone rajas Helffreichidele suguvõsa, kes tegutses seal 17.-18. sajandil. 1810 ostsid mõisa Schubertid, kes ehitasid mõisa üles sellisena nagu see praegu on. 1938 mõis riigistati ning Schubertid lahkusid Eestist.
Tänapäeval kuulub mõis eraettevõtele ning seal tegutseb majutusasutus koos restorani ja spaaga - Vihula Manor Country Club & Spa. Mõis on väga populaarne turistikoht ning seal käivad paljud rahvusvahelised inimesed eri maailmajagudest.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimägi on üks olulisemaid kultuurikohti Rakveres. See on ühtlasi turismiatraktsioon, ürituste toimumiste paik kui ka niisama ajaveetmise koht. Paljud Rakvere elanikud on just seal saanud unustamatuid kultuurielamusi.
Rakvere Vallimäe absoluutne kõrgus on 105m ja selle põhjaosas on termokarstilehtreid ning kruusaauke, seal asub ka Vallimäe tuuleveski. See on umbes 12 hektariga kaitsealane 1958. aastast kaitse all. See on tõenäoliselt Rakvere vanim asustatud ala, sest seal asus linnus juba 13. sajandi alguses. Rakvere Vallimäe Vabaõhu keskus sai renoveeritud 2020. aastal. Enne seda asus mäe all orus laululava ja pingid.
Kevadel, suvel ja sügisel toimub seal pidevalt kontserte ja avalikke üritusi.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.headline
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.subject
Rakvere Muusikakool, C.R. Jakobsoni, Rakvere, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.body
Rakvere Muusikakoolist on alguse saanud lugematuid kultuurielamusi, sest seal õpetatav muusika ja selle jagamine on meie kultuuri osa.
Kool asutati 19. märtsil 1945 Rakvere Muusikaalgkoolina. Idee üks suurimaid eestvedajaid ja algatajaid oli Jaan Pakk, kes ise ka juhtis kooli ja kelle pilt on muusikakooli seinal. Esimesed lõputunnistused anti välja 1948. aastal ja nende saajateks olid muuhulgas Valve Lepink ja Kuno Areng. Arvo Pärt Lõpetas muusikakooli aastal 1953. Kooli praegune direktor on Toivo Peäske, kes on tuntud ja kogenud pianist ning muusikapedagoog.
Rakvere Muusikakoolis saab õppida palju erinevaid instrumente ja samuti ka laulmist. Kool lõpetatakse peale seitsmendat klassi. Seal toimub pidevalt ka igasuguseid kontserte, näiteks õpilaste enda arvestluslikud kontserdid või siis külla kutsutud esinejad, kes tihti on kooli enda vilistlased.
Tuntud kooli vilistlased on veel Eda-Ines Etti, Uuno Taremaa, Kadri Voorand. Koolis on käinud näiteks ka veel Tanel Padar, ning palju inimesi meie ümbert, kasvõi meie praegused õpetajad.

# data[].attributes.location_name
Mäehansu Tourist Farm, Varangu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mäehansu turismitalu asub Varangul metsade ja põldude vahel. See on suurest teest kaugel ning sinna jõuda on seiklus. Seal kasvatatakse lambaid ja kitsi, tegeletakse metsandusega ja käsitööga. Talu peab Marge Salumäe, kes tegeleb kõigega, alates kitsede lüpsmisest kuni kangastelgedel kudumisega. Mäehansus saab ka ööbida. Avatud Talude päeval käib seal ilmselt kõige rohkem rahvast, nii ka minagi, siis on talus väga plaju näha ja teha. Viimane aasta oli seal  à la carte restoran koos elava muusikaga. Aastaringselt saab osta talust kitsejuust ja käsitöötooteid - lambavilla, vaipu, salle, lõnga, seepi. Suvel saab isegi kitsepiimajäätist.

# data[].attributes.location_name
Võsu Kool, Kooli, Võsu, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Võsu Kool on väike põhikool Võsu alevikus. Kool asutati 1898. aastal, kolmeklassiline õpe oli venekeelne ning tasuline. Koolimaja ei olnud eksisteeriv, õpetati seal, kus ruumi oli.
1904. aastal asutati rikaste Peterburi suvitajate toel hoolekande selts, kes võttis kooli enda toimetada. Vahpeal tekkis Võsule ka teine erakool.
1908. aastaks oli õpe tasuta ja 1920 oli kahest erakoolist kasvanud kuueklassiline algkool.
1932 ehitati koolimaja, mis tegutseb praeguse ajani.
1944 sai koolist seitsmeklassiline kohustuslik haridusasutus. 1961 sai koolist Võsu 8-klassiline Kool.
1991. aastal sai kool 9-klassi haridusega Võsu Põhikooliks ning 2010 on kooli ametlik nimi Võsu Kool.
Minu pool perekonda ehk vend ja ema on seal koolis oma haridusteed alustanud.

# data[].attributes.location_name
Karepa rahvamaja, Karepa, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Karepa rahvamaja asub Karepa külas, Kundasse viiva tee ääres. Praegune maja on 1938. aastal toodud Rutjalt, kus see koost võeti ning Karepal uuesti kokku pandi. Algselt oli maja asutaja hoopis Selja Laulu ja Mängu Selts eesotsas Karl Kirsipuuga, kes kahjuks maja avamise aastal suri. Peale teda oli seltsi juhataja Johannes Mülla.
Peale II maailmasõda ajavahemikus 1947 - 1986 oli rahvamajal palgaline juhataja. Esimene oli Arno Kasemaa, järgnesid Herta Esperk, Aida Ong, viimane oli Marta-Erika Jans.
1986 läks rahvamaja organisatsiooni "Eesti kontsert" alla, 1990 oli Vihula Külanõukogu valduses, 1996-2003 kuulus maja eraisikule.
2003 asustati Karepa Selts ning maja koos seda ümbritseva maaga anti Vihula valla poolt üle seltsile. 2007 aastaks renoveeriti maja, rahastust saadi europrojektide kaudu üle kahe miljoni krooni.
Läbi oma ajaloo on Karepa rahvamaja olnud ümbruskonna kultuurikeskus. Seal on etendatud näidendeid, korraldatud tantsu-ja peoõhtuid, kontserdid ja laagridki on asset leidnud. Tihti on rahvamajas kunstinäitusi olnud. 2001.aastast toimuvad Karepal ka kodukandipäevad, sellest on saanud iga-aastane traditsioon. Rahvamaja kõrval on Valli Lember-Bogatkinale pühendatud pink, kes oma loominguga panustas palju kogukonnale.

# data[].attributes.location_name
Viru-Jaagupi kirik, Kesk, Viru-Jaagupi, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.body
Christian Kelch sündis 15. detsember 1659 Saksamaal. Ta sai suure osa oma haridusest Saksamaal, kuid raha puuduse tõttu pidi Kelch 1680 oma õpingud Saksamaal katkestama ja suunduma Liivimaale, et seal oma teenistust teenida. Ta töötas kaks aastat kahe Eesti pastori laste koduõpetajana, mille käigus omandas ta väga hea eesti keele. 1697 nimetati ta Viru-Jaagupi pastoriks. Ta kritiseeris Liivi- ja Eestimaa talurahva halba kohtlemist baltisaksa härrasrahva poolt. Kelch hoolitses Eesti talupoegade haridustaseme tõstmise ja kirikutöös eesti keele kasutamise eest. 1695 ilmus Kelchi ajalooline teos "Liefländiche Historia", kus kirjutas Eesti ja Läti ajalugu varasest ajast kuni 1690. aastani. Jätkuteos "Continuation" on tänapäevani üks vääruslikumaid ajalooallikaid, kus tema ja tema kaaslaste poolt kirjeldati suure nälahäda aastaid ja Põhjasõja esimesi aastaid. 1710. aastal nimetati ta Tallinna Niguliste kiriku ülempastoriks, kuid suri samal aastal katku ning ta on maetud Niguliste kiriku aeda pärna alla. Kelchi kroonikas trükiti esimene eesti rahvalaul "Jörru! Jörru! Jooks ma tullen."

# data[].attributes.body
Madis Oviir 1908 16. juulil Ojaäärse külas Vigula kihelkonnas. Ta sai oma alghariduse Nurtu ja Velise koolis. 1930-1931 Teenis ta sundaega sõjaväes. Ta on töötanud mitmetes Eesti koolides. Ta alustas optimist Tartu ülikoolis 1939ndal aastal Usuteaduskonnas, kuid tema õpingud seal jäid pooleli seoses poliitilise seisu ja selle teaduskonna kinni panekuga.  Ta jätkas õpingut peale sunnitöö tegemist Usuteaduse Kõrgemas Katsekomisjonis 1956. aastal, ning kaks aastat hiljem ordineeriti ta Tallinna Toomkirikus aseõpetajaks. Ta sai õpetaja õigused 1963. aastal. Oviir on töötanud mitmetes Eesti koolides ja kirikutes. 1959-1994 oli ta Viru-Jaagupi koguduse õpetaja, hooldades samal ajal Tudu kogudust. Madis Oviir suri aastal 1999 ja ta on maetud Viru-Jaagupi kiriku aeda. Oma elu jooksul saatis Oviir Eesti kirjandusmuuseumi 6000 lehekülge rahvaluulet, tal oli suur piiblikogu ja oma elu jooksul avas ja pani üles 21 ausammast, nagu näiteks 1989 Viru-Jaagupi kirikuaeda püstitatud stalinismiohvrite mälestusmärk.

# data[].attributes.location_name
Viru-Jaagupi kirik, Kesk, Viru-Jaagupi, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.headline
Viru-Jaagupi kirik, Kesk, Viru-Jaagupi, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.subject
Viru-Jaagupi kirik, Kesk, Viru-Jaagupi, Condado de Lääne-Viru

# data[].attributes.body
Viru-Jaagupi kirik on oma elu jooksul üle elanud palju. Kirik sai endale kirikumaad 15. sajandil Liivi ordumeistritelt. Selle täpne ehitusaeg on teadmata, kuid esimest korda on kirikut mainitud Rakvere Saksa Maarja kiriku abikirikuna 1473. aastal. 16. Saj lõpul hävitasid sõja ajal kiriku vene väed, ning see taastati 1669. aastal. Põhjasõja ajal 18. sajandi alguses laastasid kirikut jällegi vene väed ning taastati 19. sajandi lõpu poole, siis sai kirik oma praeguse väljanägemise. Kirikus on olnud pastoriks tähtis ajalooisik Christian Kelch aastail 1697-1710, samuti on seal töötanud tähtis ajalooisik Madis Oviir, tänu kellele püstitati kirikuaeda 1989 Eesti esimene stalinismiohvrite mälestusmärk. Kirik on Viru-Jaagupis tähtis kultuurikeskus.

# data[].attributes.body
Paul Raud (1865-1930) oli Eesti maalikunstnik.  Ta sündis Viru-Jaagupi kihelkonnas Kannastiku külas. Tal oli kaksikvend Kristjan Raud, kes oli samuti kunstnik.
Oma kunstniku hariduse omandas ta Düsseldorfi Kunstiakadeemias ning teda toetas rahaliselt baltisaksa perekond.
Peale õpinguid oli Paulil võimalus jääda Euroopasse kunstnikuks, kuid ta tuli tagasi Eestisse, et maalida oma patrooni ning tema perekonda. Omal ajal oli ta Eestis üks silmapaistvamaid kunstnikke, kes töötas ja elas kodumaal.
Venna eeskujul oli ta seotud tihedalt eesti kultuurieluga ning tegeles ka kunstiharidusega.
Loomingus tegi ta palju portreemaale, eriti baltiskasa aadlikest. Ta kujutas ka Eestimaa elu ja maastikke. Oma vennaga olid neil väga erinevad ja vastandlikuvad stiilid. Paul kasutas heledaid värvilisi toone, maalis pehmelt ja realistlikult. Kristjani looming oli seevastu nurgeline, süngem ja tihti mustvalge.

# data[].attributes.body
Kristjan Raud (1865-1943) oli Eesti kunstnik. Ta sündis Viru-Jaagupi lähedases külas - Kirikukülas, mis asus tänapäeva Kannastiku küla aladel. Tal oli kaksikvend Paul Raud, kes oli samuti eesti kunstnik.
Ta õppis Peterburi ja Müncheni kunstikoolides ning töötas ka vahepeal õpetajana Tartus ja Peterburis. Eestis olles oli ta tihedalt seotud Noor-Eesti haritlaskonna ja Eesti Kirjanduse Seltsiga. Ta tegeles ka Eesti muinsuskaitsega, oli Tallinna Muuseumi (tulevikus Eesti Kunstimuuseum) asutajatest. Ta oli Eesti kultuurielus väga tähtis ning tegus inimene.
Kristjan Raua varasem looming oli inspireeritud eesti taluinimesi, hiljem keskendus eesti folkloorile. Tema loomingut võiks kirjeldada nurgelise ja kontrastsena, mustvalgena. Peamiselt joonistas ta söega.
Kristjan Raua tuntumad teosed on Kalevipoja illustreeringud.

# data[].attributes.location_name
Mõdriku mõis, Mõdriku, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Mõdriku mõis asub kunagise Viru-Jaagupi kihelkonna piirialadel, praegu on see piirkond vinni valla all.
Mõisast on kõige varasemaid teateid 1470.aastast ning üle sajandite on olnud see nelja baltisaksa perekonna käes:  Brackelite, Stackelbergide, Kaulbarside ja Dehnide.
Tänapäeval asub Mõdriku mõisa peahoones Tallinna Tehnikakõrgkooli teenusmajanduse instituut. Seal saab õppida ärijuhtimist, sotsiaaltööd, majandusarvestust ja teabehalduse korraldamist.

# data[].attributes.body
Saartneem (tuntum kui Kuradisaar) on Lääne-Viru maakonnas Käsmu küla alal Käsmu lahes paiknev saar. Madala veetaseme korral võib seda pidada ka neemeks. See asub Lahemaa rahvuspargis. Suvel pääseb Käsmu poolsaarelt jala Kuradisaarele. Saare rannajoon on 3 km, suurim kõrgus merepinnast on 5 meetrit ja saarel leiduo okasmetsa ja rannaniitu. Seal on palju merelinde, see on nagu lindude hotell. Saar on piklik ja kitsas, keskelt metsane, rand on kivine. Kuradisaarest põhja pool asub Tiirukari, kirdes Ninakivi kari. Saartneemega on liitunud Mändneeme saar.

# data[].attributes.body
Viitna Pikkjärv asub Lääne-Virumaal Kadrina vallas Viitna külas. Järv asub Viitna maastikukaitsealal ning on üks kolmest Viitna järvest. Pindala on 16,3 hektarit, pikkus on 940 meetrit ning laius 250 meetrit. Kõige sügavam punkt on 6,2 meetrit. Järv on väga toiteaine vaene ehk oligotroofne. Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 16 liiki suurtaimi, sealhulgas mitu looduskaitsealust liiki. Viitna Pikkjärve seisundit on pikka aega jälgitud ning kontrolli tulemused näitavad aeglast, aga pidevat eutrofeerumist. Kaladest leidub ahvenat, haugi, kokre ja lutsu. Kalapüük on järvel keelatud.

# data[].attributes.body
Äntu Sinijärv on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. See on Eesti kõige läbipaistvam järv ja selle läbipaistvuse tekitavad allikad. Allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur isegi suvel eriti kõrgele, see on umbes 10-15 karadi, kuid pindmine veekiht on siiski piisavalt soe, et seal ujuda. Järve kõige sügavam koht on kaheksa meetrit sügav ja kerkmine sügavus on kus meetrit. Järv asub  Äntu maastikukaitseala territooriumil. Biogeenide vähesuse tõttu on järvel välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Järves on arvukalt ahvenaid.

# data[].attributes.location_name
Kalvi mõisa park, Kalvi, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kalvi mõis asub Viru-Nigula vallas, Lääne-Virumaal. kunagi oli see veel Ida-Virumaal, kuid maakonna piirid muutusid.

# data[].attributes.location_name
Lasila Põhikool, Vahtra puiestee, Lasila, Rakvere Parish, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Lasila põhikool on mõisakool, mis töötab kahes majas korraga. 19.sajandil valminud mõisahoone ja 2012.aastal valminud algklasside majas. Lasteaia jaoks on olemas eraldi maja, mis asub koolist üle tee. Kool asutati Lasila mõisa härrastemajja aastal 1922 ning suleti 1973. aastal, mil seal alustas tööd Energia kolhoosi osakonna keskus. Aastal 1986 alustas mõisahoones uuesti tegevust kool. koolil on olemas ka oma maskotid: Kats ja Pets, kes innustavad lapsi sellise lausega nagu "tahan ja õpin". 2022/2023 õppeaastal õpib koolis 58 õpilast, koolieelses lasteasutuses on 21 last ning õpilasesinduses on 8 liiget.

# data[].attributes.body
Laukasoo asub Lahemaa rahvuspargi lõunapoolses osas, Palmse ja Loobu vahel. See on Lahemaa suurim soo (1391 hektarit) ning see võeti juba 1971. aastal kaitse alla. Laukasoo on olnud vahepeal väga rangelt kaitstud ning inimtegevus keelatud. Praegugi on inimestel lubatud ainult teatud aegadel soos käia, et mitte häirida sealset ökosüsteemi. Soos leidub palju linnuliike.
Laukasoo tekkis ürgoru kohale tekkinud järve kinnikasvamisest, kuna järv oli kahe jõe lähedal (Võsu ja Loobu), siis oli koht piisavalt veerikkas, et tekiks soo. Nagu nimigi ütleb, siis on soos palju laukaid. Keskmine turbakihi paksus on umbes 2,8 meetrit, suurim 4,7 meetrit.

# data[].attributes.body
Letipea rändrahnu, Eesti suurimat rändrahnu, kutsutakse Ehalkiviks. Nime on kivi väidetavalt saanud sellest, et lähedastest taludest vaadates läks kivi kohal päike looja ehk eha tuli taevasse.
Ühe muistendi järgi olevat Kalevipoeg tahtnud kivi visata Malla mõisa aknasse, kuid kivi ei jõudnud kohale ja kukkunud varem maha. Teise muistendi järgi visanud hoopis Vanapagan Soomest Malla mõisa kivi, kuid seegi ei jõudnud kohale.
Tänapäeval teame, et see tuli suure jääga. Ehalkivi on pikkuselt 16,5 meetrit pikk ning 14,3 lai, kõrgus on 7 meetrit ja arvutatud kaal on umbes 2500 tonni.

# data[].attributes.body
Mustoja rand asub Lahemaa rahvuspargis. Seal on kaks paika, kuhu parkida ja ujuma minna. Ühes kohas suubub Mustoja jõgi merre, seal on ka rippsild. Mõned sajad meetrid rannast eemal jõe kõrval asub RMK telkimisplats.
Minu jaoks on Mustoja kodurannaks, see asub mu kodule kõige lähemal. Seal olen ma suveti kõige rohkem ujunud. Peale ujumise, sõidan rattaga ja jalutan seal kandis.
Mustojal on mitmekesine ja liigirikas loodus. Seal on mustikametsad, mis lõhnavad magusalt. Mitmed loomad ja linnud elutsevad seal, nendehulgas karud ja põdrad. Tähelepanuväärne on sealne sipelgate (kuklaste) rohkus.

# data[].attributes.body
Vainupea rand asub põhjarannikul Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. Umbes 100 aastat tagasi oli Vainupea päris aktiivne suvituskoht. Tänaseks korraldatakse Vainupeal  mitmeid laagreid ja üritusi. Ise olen ka olnud kaasas laagrite korraldamisel ja võin tõdeda, et Vainupea rand on suurepärane koht laagrite läbiviimiseks. Ranna lähedal on hea mändidega ümbritsetud plats, kus saab suur hulk inimesi telkida. Lähedal asub ka külalistemaja ja saunamaja, kus on tellimusel võimalik neid kasutada. Minu jaoks on see koht väga eriline ja Vainupea vees teeb Karmeli Kogudus iga aastaseid inimeste ristimisi.

# data[].attributes.body
Karepa on väike küla (pindala 6,3 km²) Lääne-Virumaa rannikuääres. Seal elab püsivalt ainult 37 inimest, kuid suveajal on seal mitu korda rohkem suvitajaid.
Karepa oma väikese asustusega on vägagi tegus. Seal asub rahvamaja, kus toimuvad aegajalt nii era-kui ka avalikud üritused. Rahvamajas on toimiv raamatukogu.
Karepa ja selle ümbruskonnaga on seotud mitmed kunstiinimesed, kuulsaimad nendest Valli Lember-Bogatkina ja Richard Sagrits.
Minu jaoks on Karepa teine kodu, minu juured on sealt pärit. Praegu elab minu vanaema meie talus. See talu on jõe, mere, heinamaade ja metsade vahel -- imeilus paik. Olen palju oma lapsepõlvest nendes kohtades veetnud ning oma loomingut kogu selle aja vältel arendanud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1910-1968

Kivine rand. 1957

õli, lõuend. 50 x 70 cm (raamitud)
hind 4 200 (müüdud)

Richard Sagritsa 1950ndate aastate maalid on ühtlasi dokumendid Eesti kunstnike valikutest keerulistel aegadel. Ametlikud nõuded olid teada, ettekirjutused tehti nii motiivide kui käekirja osas. Sagrits on proovinud leida keskteed: kujutada ikkagi ainult seda, millele süda kaasa lööb, kuid võttes kompromissina omaks realistliku maalimislaadi. Apoliitiline loodus oli koht, kuhu oli võimalik peita peaaegu kõik toonased ängid ja otsingud, ning Richard Sagritsa ning tema põlvkonna jaoks polnudki see niivõrd eskapism, kuivõrd naasmine tuttava ja koduse juurde. Nad olid maapoisid (ja -tüdrukud) ning looduse ilu ülistamine ei nõudnud neilt mingit pingutust ega välist sundi.
Sagrits on maalinud oksjoni teostel kolmel korral Karepat ja ühe korra Gursuffi Krimmis. Karepal oli Sagritsa jaoks ilmselt elu olulisim paik − tema sünnikodu. Tema värvides on soojust ning isegi kui päikest pole näha, valgub ometi üle maastiku valgus. Sagrits ei lähe detailseks, sest selleks tunneb ta maastikku lihtsalt liiga hästi. Iga laine, iga maastikunukk on tema jaoks tuttav − mis tekitab muidugi küsimuse, mida meie peaksime seal nägema? Kui unustada hetkeks Sagritsa maali täpne kohamääratlus, siis tema teoste koduigatsus on tegelikult abstraktne. See tähendab: umbes nii me kodu tajumegi. Soojalt, helgelt, tuttavlikult, intiimselt. Sagrits on valinud üpriski juhuslikke kaadreid, kuid sel pole vahet − ta on võrdselt armunud kõigisse paikadesse, ka kõige vähem silmatorkavamatesse. Isegi kivid hakkavad Sagritsa maalidel elama, igaüks ise värvi, andes veel kord tunnistust, et Sagrits ei maali maale maalide pärast − ta maalib tunde pärast, mida need tekitavad. Igatsus. Turvalisus. Harmoonia.
Tema Krimmi vaade on maalitud küll samal perioodil, kuid kohe tajume eksootilisust. Sagrits on olnud uudistavam ja vähemdetailsem, ta on lummatud üldisest vaatest ning proovib seda tabada. Ühele pildile on ta koondanud nii natuke teistsuguse tooniga merevee kui ka kaugusest kumavad mäed, kaanetades taeva tasapisi allavajuvate pilvedega.

Ost ja broneerimine

Esinemine oksjonitel

Esinemine näitustel
<tagasi

# data[].attributes.attachment_link.description
1910-1968 õli, lõuend. 50 x 70 cm (raamitud) hind 4 200 (müüdud) Richard Sagritsa 1950ndate aastate maalid on ühtlasi dokumendid Eesti kunstnike valikutest keerulistel aegadel. Ametlikud nõuded olid teada, ettekirjutused tehti nii motiivide kui käekirja osas. Sagrits on proovinud leida keskteed: kujutada ikkagi ainult seda, millele süda kaasa lööb, kuid võttes kompromissina omaks realistliku maalimislaadi.

# data[].attributes.location_name
Toolse ordulinnus, Toolse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Toolse ordulinnuse on Eesti põhjapoolseim ja noorim keskaegne ordulinnus, mille ehitusajaks loetakse 1471. aastat. Toolse ordulinnuse ehitamise põhjuseks peetakse sadama tekkimist 13.–14. sajandil. Toolse linnuses tehti esimesed konserveerimistööd 1930. aastatel. Linnus rajati kaitseks mereröövlite eest ja see pidi vajadusel tõkestama üle Narva jõe tungivate venelaste edasipääsu Tallinna suunas ning tagama Toolse sadama kaudu toimuva ordu ja orduvasallide teraviljakaubanduse. Toolse ordulinnust on ehitatud vähemalt viies järgus ja ehitustööd kestsid paarsada aastat. Linnus purustati 18. saj algusaastatel Põhjasõja päevil.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Teater on Rakvere linnas tegutsev kutseline teater. Lavastusi mängitakse teatri peamajas ja teatri väikeses majas, mis on mõisa 18. sajandi keskelt pärit aidahoone. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väike saal, mis mahutab 104 vaatajat. Rakvere Teatri ühed tuntumad näitlejad on Ülle Lichtfeldt, Tarvo Sõmer, Eduard Salmistu ja Tiina Mälberg. Rakvere Teatri teatrijuht on Velvo Väli.
Paljud virulased on kindlasti Rakvere teatriga seotud, sest on seal esinenud või teatris käinud, seega see on väga tähtis väga paljudele.

# data[].attributes.location_name
EEKB Koguduste Liidu Avispea Vabakogudus, Avispea, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
EEKB Koguduste Liidu Avispea Vabakogudus

# data[].attributes.subject
EEKB Koguduste Liidu Avispea Vabakogudus

# data[].attributes.body
Avispea Vabakogudus on Väike-Maarja vallas Avispea külas tegutsev kirik. Pärast 1920-ndate aastate Avispea ja Väike-Maarja ümbrusesse jõudnud vabakoguduste liikumist asutati mitmeid kogudusi selles kandis. 1933. aastal hakati uue palvemaja ehitamiseks annetuste kogumist ja nurgakivi pandi hoonele 1934. aastal. Avispea Vabakoguduse pastor on Eerek Preisfreund.

# data[].attributes.body
Sagadi mõis on väike mõisakompleks kunagises Haljala kihelkonnas, nüüd asub Haljala vallas. Praegu kuulub mõis riigile ning seal tegutseb RMK, kompleksis on väike hotell koos restoraniga ning looduskool koos metsamuuseumiga. Sagadi mõis on vägagi loodusekeskne koht -- sealt saavad alguse matkarajad, toimuvad puupäevad, looduskool tegeleb laste ja täiskasvanute harimisega looduse teemadel.
Sagadi õhkkondki on looduselähedane. Võrreldes Vihula mõisaga on Sagadi vaiksem, seal käib vähem külalisi ning nemadki on vaiksemad ja rohkem loodusehuvilised.
Minul on Sagadiga väga hingeline kiindumus, minu ema on sealt kandist pärit ning ta ka töötas hotellis, kui mina väike olin. Kui tema oli tööl, siis mina uudistasin mõisa. Ühed minu kõige paremad mälestused on seotud Sagadiga.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The manor park and the orchard are open 24/7 and welcome all visitors for a nice walk!

If you have any questions or would like to make a reservation, please contact us: +372 6767888 or sagadi@rmk.ee

# data[].attributes.attachment_link.title
Sagadi mõis - hotell, restoran, muuseum | 500 years of hospitality

# data[].attributes.attachment_link.description
The manor park and the orchard are open 24/7 and welcome all visitors for a nice walk! If you have any questions or would like to make a reservation, please contact us: +372 6767888 or sagadi@rmk.ee

# data[].attributes.body
Käsmu on küla Lääne-Virumaal Haljala vallas Käsmu poolsaarel. Käsmust läheb maantee lõunasse ja seda mööda saab minna lähimatesse asulatesse, milleks on Võsu. Käsmus on paljudele huvi pakkunud kivikülvid ja suured rändrahnud. Need on sinna kantud Soome ja Rootsi poolt tulnud viimase jääaja mandriliustikega. Aastail 1884–1931 tegutses seal Käsmu merekool. Koolis õppis nende aastate jooksul kokku 1664 õpilast, neist 64 said kaugsõidukapteniks. Käsmus ehitati laevu ja oli tuntud pikalt kui Põhja-Eesti tähtsaim laevade talvitumispaik. 21. sajandil on külaelanike arv pidevalt kasvanud. Käsmu on oma valla ainus kasvava elanike arvuga küla (2018. aastal 163 elanikku).

# data[].attributes.body
Lääne-Virumaa Keskraamatukogu on Rakvere linna info-, teadus- ja kultuuriasutus. Lääne-Virumaa Keskraamatukogu eelkäijaks võib pidada 1912. aastal Rakvere Eesti Hariduse Seltsi juurde rajatud raamatukogu. 1921. aastal moodustati Rakvere Eesti Hariduse Seltsi ja Rakvere Rahvamaja Seltsi ühinemisel Rakvere Rahvamaja ja Hariduse Seltsi raamatukogu. 1. septembril 1998 kolis Lääne-Virumaa Keskraamatukogu hoonesse Lai tänav  7.  2001. aastal alustati laenutamist elektrooniliselt ning 2003. aastal mindi üle veebipõhisele raamatukogusüsteemile.

# data[].attributes.body
Veltsi Lasteaed-Algkool asub Lääne-Virumaal, Rakvere vallas, Veltsi külas. Hoone valmis 1969.aastal. Hetkel õpib koolis 14 õpilast ning kahes lasteaiarühmas käib 35 last, kellest 1 on ukrainlane. Alates 2016.aastast on Veltsi Lasteaed-Algkooli direktor Marja-Liisa Männik.