# data[].attributes.body
Ergonomi er læren om, hvordan kroppen fungerer under arbejdet.

# data[].attributes.body
Det naturlige bevægemønster

Trykpunkter

Bådprincippet

Vægtstangsprincippet

Brug borgerens ressourcer

# data[].attributes.body
Morten A, Jennifer, Nadin & Irene H

# data[].attributes.body
Arbejdsmiljø og ergonomi
Jeg kan forklare hvad arbejdsmiljø og sikkerhed er.

Jeg kan lave en risikovurdering af mit arbejde.

Jeg er bevidst om og kan anvende de ergonomiske principper.

Jeg er bevidst om og kan anvende hjælpemidler.

Jeg kan indstille og anvende arbejdsredskaber korrekt.

Jeg kan indrette arbejdspladsen korrekt.

Jeg kan forklare hvad en AVP er og hvordan den bliver anvendt i mit arbejde.

Jeg bevidst om og kan forklare dilemmaer, når jeg arbejder i borgerens hjem.

# data[].attributes.body
Borger: Saira
SSA: Jennifer
SSH: Nadin
Kamera: Irene H.

Glidestykket skulle have hængt ud over sengekanten

# data[].attributes.body
2 hjælpere:
Borger Ruth:
Morten A.
SSA: Jennifer
SSH: Nadin
Kamera: Irene H

1 hjælper
Flyt på siden mod den lukkede side: buk ben ("frø",) hånd på sengehest
Læg glidestykke
Tilbage
Flyt hovedpude ud mod den åbne side
Flyt på siden mod den åbne side; buk ben ("frø",) hånd på sengehest
Borgers venstre hånd på højre skulder (eller omvendt)
Hånd på hofte og knæ og vend(træk og skub)
Ret pude og evt ben med glidestykker under det du vil rette.

2 hjælpere
Flyt på siden: buk ben ("frø") - mod hjælper 2
Glidestykke fra skulder til og med hofte (glidestykket lægges så det er længere i den ene "ende" og med det åbne stykke mod hjælper 2)
Tilbage
Buk det ene ben (benet længst mod hjælper 2) og placer pude.
Placer ben i "frø" i mod hjælper 1
Hjælper 2 laver håndtag af glidestykket
Hjælper 1 ligger glidestykke ved pude?
skub ( hofte og knæ) - træk (glidestykke)
Ret pude og evt ben med glidestykker under det du vil rette.
skub  og træk

# data[].attributes.body
Borger: Jennifer
SSA: Morten A.
Kamera: Irene H

# data[].attributes.body
Med hjælp fra stige. Glidestykke under den ene balle. Et ben af gangen og bevægelsen delt op over flere gange.

# data[].attributes.body
Tyngdekraften:

Gnidningsmodstand:

Vægtstangsprincippet:

Skråplaner:

Newtons lov:

udregning = 1 N = 1 kg · m/s2.
Tryk = Kraft (N)
Areal (m²)

Kraft = masse * acceleration

F= m* a

Vægtstangsprincippet:

Fra fysikkens love kender du måske vægtstangsprincippet: jo længere væk fra omdrejningspunktet, du arbejder med tunge ting, jo mindre kraft skal du bruge.

Omsat til forflytning betyder det, at du skal bruge mindre kraft og fysisk anstrengelse hvis du bruger f.eks. borgerens lårben som vægtstang, når du skal vende ham.

Vægtstangsprincippet kort sagt:

Se borgerens eget bevægemønster. Lad ham gøre så meget som muligt selv.

Brug vægtstangsprincippet til at nedsætte den kraft, du skal bruge til at forflytte.

Understøt borgeren i at bruge det naturlige bevægemønster.

# data[].attributes.body
Det naturlige bevægemønster

Det naturlige bevægemønster er den måde vi bevæger os på f.eks. når vi rejser og sætter os eller vender os i sengen, uden at vi behøver at tænke over det. Bevægemønsteret er næsten ens for alle mennesker.

Det naturlige bevægemønster følger nogle enkle regler:

Minimer gnidningsmodstanden: Når vi bevæger os naturligt, vil vi forsøge at nedsætte gnidningsmodstanden f.eks. ved at løfte den kropsdel, som hænger fast i underlaget. Når du skal hjælpe andre med at forflytte sig, skal du også nedsætte gnidningsmodstanden. Du kan enten lade borgeren selv løfte sig fri af underlaget, eller hvis det ikke kan lade sig gøre bruge glidestykker. Så vil forflytningen blive lettere både for borgeren og for dig som hjælper.

Del bevægelsen op i flere små bevægelser: Prøv selv at vende dig i sengen eller rejse dig fra en stol. Så vil du mærke, at du ikke flytter hele kroppen på en gang. Når du forflytter, vil det blive lettere for borgeren at følge med i forflytningen, hvis det hele ikke skal foregå i en bevægelse, og den fysiske belastning for dig bliver mindre.

Tag højde for tempo, rytme og afstande.

# data[].attributes.body
Trykpunkter:

Viden om trykpunkter går ud på at mindske trykket, så vi kan bevæge os.

Tyngdekraften vil presse kroppen ned mod underlaget. Trykket vil være størst ved hovedet, skulderbladene, balderne, læggene og hælene. Gnidningsmodstanden gør det besværligt at flytte en person passivt f.eks. ud til sengekanten.

Vigtigt om trykpunkter:

Der er forskellige trykpunkter ved forskellige forflytninger. Analyser derfor, hvor de relevante trykpunkter er i den givne forflytningssituation.

Nedsæt gnidningsmodstanden f.eks. med et glidestykke. Sørg for, at glidestykker ligger lige der, hvor trykpunktet er.

Koncentrer vægten og trykket på glidestykker, når du skubber, trækker og ruller.

# data[].attributes.body
Bådprincippet

Kilde: illustreret efter Forflytningskundskab af Per Halvor Lunde, GADS Forlag, 2012

Bådprincippet er en gammel teknik, som går ud på at samarbejde med de fysiske love. Bådprincippet bygger på viden om både det naturlige bevægemønster og trykpunkter.

Bådprincippet i praksis:

Aktiver borgeren til at gøre mest muligt selv.

Nedsæt gnidningsmodstanden mellem borgeren og underlaget under de relevante trykpunkter.

Koncentrer vægten på glidestykket ved at rulle borgeren over på glidestykket.

Giv skub- og trækkraften en retning, som minder om det naturlige bevægemønster.

# data[].attributes.body
Hvad er arbejdsmiljø?

Hvad er arbejdsmiljøloven?

Hvad er det fysiske, kemiske, biologiske samt psykiske arbejdsmiljø?

Hvad er APV, hvad står dette for?

Hvad er ergonomi?

Beskriv mål til indretning af din arbejdsplads i borgers hjem (s. 456 i Grundbog)

Film - Praksisvisning hvor I viser forflytninger relateret til jeres borgers funktionsevne (Indsættes i Padlet)

Pladskrav ift. borgers funktionsniveau - Byg soveværelse som er tilpasset til borgerens behov for hjælpemidler (f.eks. rollator, kørestol, plejeseng).

Præsenteres i Padlet/stor opslagstavle.

# data[].attributes.body
Ben op i seng

Lejring på siden

Længere op i seng

Længere tilbage i stol

Op at sidde på sengekanten

# data[].attributes.body
Link:
https://www.spreaker.com/e/MmwUrguk2Z1a--45214359

# data[].attributes.body
https://www.forflyt.dk/

https://vimeo.com/album/500745/video/8911426​

https://vimeo.com/album/500745/video/8911579​

https://spilerdug.dk/

# data[].attributes.body
Samarbejdsaftale gr. 9

Forslag til fokusområder i Jeres samarbejdsaftaler

Styrker og svagheder:

Afklaring og accept af forskelligheder. Hvordan støtter vi hinanden bedst? Hvordan tager vi alle et ansvar?

Vi er ærlige om det vi har svært ved og så hjælper og støtter vi hinanden.

Kommunikation:

Hvordan kommunikerer vi med hinanden? Hvordan skal vores omgangstone være? Hvordan sikrer vi at alle bliver hørt?

Vi taler pænt til hinanden og lytter aktivt til hinanden.

Plan:

Planlægning for dagen/dagene? (Hvilke opgaver er der, når nogle af medlemmerne i gruppen har dansk/naturfag/læseskrivecafe)
Vi følger strukturen i undervisningen og arbejder videre i padlet samt følger opgavens struktur.

Fælles materialer:

Hvordan deler og gemmer vi vores materiale?

Padlet

Forberedelse:

Diskutere forventninger til hinanden, hvad skal der læses, undersøges m.m.

Vi snakker løbende om hvad der skal læses, undersøges mv

Pauser og mødetider:

Hvornår, hvor længe, følger vi skolens pauser, skal vi have frisk luft og bevæge os i pauserne?
Vi holder pauser efter behov men husker at aftale dem og hvor længe vi holder pause.

Sygdom:

Hvad gør vi ved sygdom/barn syg? Hvilke opgaver har man når man er syg/barn syg? Hvordan kommunikerer vi med hinanden ved sygdom.

Det er folks eget ansvar at læse det de kan, følge med i padlet og forberede sig til vidensdeling.

Mobiltelefoner:

Hvordan bruger man mobilen? Hvornår er den i spil?

Man bruger den som et arbejdsredskab.

Hvad er vores mål i gruppearbejdet i forhold til:

1.     Teknikalitet (Viden og færdigheder)

2.     Socialitet

3.     Sensitivitet

4.     Refleksivitet

Videndeling 5. dec.
Aflevering af portfolio- padlet link den 11.dec.2022

# data[].attributes.body
Hvad er arbejdsmiljø?
Hvordan sikrer man et godt arbejdsmiljø?

Faktorer der påvirker arbejdsmiljøet:

Fysiske påvirkninger: fx bygningen, arbejdspladsens indretning, inventar, indeklima

Kemiske påvirkninger: fx røg, parfume, vaskepulver, rengøringsmidler.

Biologiske påvirkninger: fx bakterier, vira eller svampe.

Ergonomiske påvirkninger: fx indretning af arbejdsplads, arbejdsstillinger, arbejdsforhold og hjælpemidler.

Ulykker: En ulykke er kendetegnet ved, at det er en hændelse, der opstår pludseligt.  Pludselige hændelser kan man forsøge at undgå ved at planlægge og tænke fremad og se på arbejdsmiljøet i øvrigt.

Psykiske påvirkninger: Det psykiske arbejdsmiljø påvirkes af forholdet til kollegaer, borgere og ledelse samt dit forhold til dit arbejde ( fx om du føler dig annerkendt, at dine arbejdsopgaver bliver prioriteret, om du føler dig tryg og klædt på til dit arbejde, om dine forventninger til dit arbejde bliver opfyldt og om du føler at dine kompetencer bliver brugt).

# data[].attributes.body
bor i et andelsbofællesskab

Navn: Ruth

Alder: 59 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Hun er stadig aktiv i bofællesskabet med det, hun kan, bl.a. har hun været bestyrelsesformand i flere år. Desuden er hun aktiv i et politisk parti, medlem af Gigtforeningen og skriver mange læserbreve i lokale aviser.

Inden Ruth blev tilkendt helbredsbetinget førtidspension, havde hun et flexjob og arbejdede i flere år som socialrådgiver i Borgerservice

Nuværende bolig: bor i et andelsbofællesskab med 20 huse. Her har Ruth boet i mange år.

Netværk: Dem hun bor i andelsbofællesskab med. Hun har også en kæreste, som hun ofte ser. De bor ikke sammen, men tager ofte på små ture sammen.

Værdier/livsførelse: Ruth synes, det er vigtigt at være tæt på andre mennesker med samme værdier og holdninger som hende selv. I bofællesskabet er et fælleshus, hvor beboerne laver mad og spiser sammen flere gange om ugen. Her afholder de også både store og små arrangementer i løbet af året.

Ruth holder også meget af at færdes i naturen - ofte med hendes 7 år gamle Jack Russel terrier. Desuden interesserer hun sig meget for madlavning, og prioriterer sund og lødig kost, samt økologi og bæredygtighed højt.

Interesser før og nu: Er gerne på tur med kæresten som går ud i landet og altid med et besøg på det lokale kunstmuseum.

Sygdom/funktionsnedsættelse:

Ruth har haft leddegigt siden hun var helt ung. I perioder giver sygdommen hende store problemer i form af smerter i leddene, specielt om morgenen, hvilket påvirker hendes mobilitet. Hun har derfor brug for hjælp til at komme ud af sengen, personlig hygiejne samt klargøring af morgenmad. De dage hvor Ruth er meget belastet af sygdommen, er hun også meget træt og har ikke overskud til ret meget. Det irriterer hende voldsomt, når hun bliver begrænset af sin sygdom og skal være afhængig af andre.

Der er dog også gode dage, f.eks. de varme sommerdage, hvor Ruth nyder at pusle lidt om krydderurterne i sin lille forhave og få besøg af alle ungerne, der render og leger mellem husene. Det giver både humør og ”vedvarende energi”, synes hun.

Ruth har brug for hjælp til mobilitet, personlig hygiejne, af- og påklædning og lejring ved sengetid, samt praktisk hjælp til rengøring og tøjvask. Desuden får hun hjælp til at dispensere sin medicin, som hun ellers har fuldt styr på, da hun ikke længere kan klare det pga. fejlstillinger i fingrene. Hun er flere gang blevet opereret i hænderne, bl.a. har hun fået indsat led proteser i grundleddene på højre hånd.

Til daglig benytter Ruth en del hjælpemidler, både til husholdningen, til personlig hygiejne og mobilitet. Hun kan færdes inden døre med rollator og bruger el kørestol uden døre. Desuden fik hun bevilget en handicapbil, dengang hun stadig gik på arbejde. Gennem sit engagement i Gigtforeningen er hun blevet meget interesseret i de nye, velfærdsteknologiske hjælpemidler, som hun forventer sig meget af.

Som social- og sundhedsassistentelev vil I opleve, at Ruths behov for omsorg og støtte varierer, alt efter hvordan hun har det. Ruth er meget bevidst om sin situation, sine behov og melder klart ud til jer og jeres kolleger.

# data[].attributes.body
Diabetes

# data[].attributes.body
Ruths behov for omsorg og støtte varierer.
2 - 3

# data[].attributes.body
Morgen: Hjælp til at komme ud af sengen, personlig hygiejne samt klargøring af morgenmad.

Hjælp til mobilitet, personlig hygiejne, af- og påklædning og lejring ved sengetid-

Praktisk hjælp til rengøring og tøjvask.

Desuden får hun hjælp til at dispensere sin medicin.

# data[].attributes.body
Der lægges glidestykker under sædeknuder og borgerrykkes tilbage en side af gangen (lægger vægten fra overkrop modsat men beholder kontakten til glidestykket).

# data[].attributes.body
En APV er en tjekliste, hvor medarbejder kan tjekke op på om de har en god og sund arbejdsgang på sit arbejde. Det er et målrettet spørgeskema.

# data[].attributes.body
Lejring i seng 2 hjælpere

# data[].attributes.body
Der skal skabes et sikkert og sundt arbejdsmiljø på alle arbejdspladser.

Det er arbejdsgiverens ansvar, at arbejdsmiljøloven bliver overholdt.

Ledere og ansatte skal samarbejde om at skabe et godt arbejdsmiljø.

# data[].attributes.body
Arbejdstilsynet er en myndighed der bl.a. udgiver samt beskriver arbejdsmiljøreglerne med vejledninger.
De kommer også på besøg til virksomheder/instanser for at se om loven/reglerne bliver overholdt.

# data[].attributes.body
Sosu-bogen kap.20
Naturfags bogen kap.10
Forflyt.dk
Arbejdsmiljoweb.dk

# data[].attributes.body
Frit fra Grundforløb, Tina Rode Melbye (red.)

I arbejdspladsvurderingen er der en vurdering af blandt andet pladsforhold, hjælpemidler og indretning af hjemmet.

Døråbningen skal være mindst 90 cm.

Frit arbejdsareal ved brug af gulvlift og kørestol skal være 2 m i diameter.

Ved siden af sengen skal der være ca. 85 - 95 cm fri plads.

Ved gulvlift skal der være ca 2 m på den side liften skal bruges. En loftslift kræver lidt mindre plads end en gulvlift.

Ved kørestol skal der være 90 cm til at komme rundt om sengen.

Pladsbehovet på badeværelset afhænger af indretning og hvilke hjælpemidler der skal anvendes.

# data[].attributes.body
Borger: Morten A
SSA: Jennifer
SSH: Nadin
Kamera: Irene H

Find 3 - 4 fejl eller mere:
Knæ skal hvile mod hinanden og hæle sættes udad
Glidestykket skal vende med åben ende nedad (ellers kan det ikke fjernes) -og hvis hjælpere hjælpes ad behøves man ikke gå helt ned for enden af sengen.
Og "man bør ikke give borger / patient hjernerystelse"
- Og glidestykket fjernes

# data[].attributes.body
1. Sosu og elev kører ud til Ruth, der har gigt men som normalt godt selv kan hjælpe en del til ved lejring, men da hun har omgangssyge har hun mistet kræfterne og har brug for mere hjælp end normalt. På vej derud tales der om:
Arbejdspladsindretning: plads omkring sengen (der er god plads omkring sengen hos Ruth) og plads til arbejdsredskaber.
Ergonomi ( arbejdsstillinger (sengen i den rigtige højde), aldrig løfte men rulle, trække og skubbe og samarbejde)og om forebyggelse af pludselige hændelser ved god planlægning og overblik.

2. Sosu og elev er hos Ruth, der nu er klar til lejring til natten.
Sosu og elev tager handsker af of smider ud, spritter hænder af.

3. Lejring i seng 2 hjælpere

4. Sosu og elev siger farvel og kører derfra - og eleven får mulighed for at stille spørgsmål.

# data[].attributes.headline
Eksempler på ergonomiske principper og arbejdsstillinger:

# data[].attributes.subject
Eksempler på ergonomiske principper og arbejdsstillinger:

# data[].attributes.body
Brug vægtoverføring

Brug kroppens store muskler til det tunge arbejde

Arbejd med ledene i midterstilling

Arbejd med lige ryg og undgå vrid

Begræns arbejde over skulderhøjde og under knæhøjde

Brug støttebensprincippet:

Gå tæt på

Sørg for god balance ved tilpas afstand mellem fødderne og bær fodtøj der er bekvemt og med skridsikre såler

Arbejd med glidende bevægelser i t roligt tempo, varier dine arbejdsstillinger, og hold pauser.

Frit fra Grundforløb, Tina Rode Melbye