# data[].attributes.body
bor i et andelsbofællesskab

Navn: Ruth

Alder: 59 år

Uddannelse/tidligere beskæftigelse: Hun er stadig aktiv i bofællesskabet med det, hun kan, bl.a. har hun været bestyrelsesformand i flere år. Desuden er hun aktiv i et politisk parti, medlem af Gigtforeningen og skriver mange læserbreve i lokale aviser.

Inden Ruth blev tilkendt helbredsbetinget førtidspension, havde hun et flexjob og arbejdede i flere år som socialrådgiver i Borgerservice

Nuværende bolig: bor i et andelsbofællesskab med 20 huse. Her har Ruth boet i mange år.

Netværk: Dem hun bor i andelsbofællesskab med. Hun har også en kæreste, som hun ofte ser. De bor ikke sammen, men tager ofte på små ture sammen.

Værdier/livsførelse: Ruth synes, det er vigtigt at være tæt på andre mennesker med samme værdier og holdninger som hende selv. I bofællesskabet er et fælleshus, hvor beboerne laver mad og spiser sammen flere gange om ugen. Her afholder de også både store og små arrangementer i løbet af året.

Ruth holder også meget af at færdes i naturen - ofte med hendes 7 år gamle Jack Russel terrier. Desuden interesserer hun sig meget for madlavning, og prioriterer sund og lødig kost, samt økologi og bæredygtighed højt.

Interesser før og nu: Er gerne på tur med kæresten som går ud i landet og altid med et besøg på det lokale kunstmuseum.

Sygdom/funktionsnedsættelse:

Ruth har haft leddegigt siden hun var helt ung. I perioder giver sygdommen hende store problemer i form af smerter i leddene, specielt om morgenen, hvilket påvirker hendes mobilitet. Hun har derfor brug for hjælp til at komme ud af sengen, personlig hygiejne samt klargøring af morgenmad. De dage hvor Ruth er meget belastet af sygdommen, er hun også meget træt og har ikke overskud til ret meget. Det irriterer hende voldsomt, når hun bliver begrænset af sin sygdom og skal være afhængig af andre.

Der er dog også gode dage, f.eks. de varme sommerdage, hvor Ruth nyder at pusle lidt om krydderurterne i sin lille forhave og få besøg af alle ungerne, der render og leger mellem husene. Det giver både humør og ”vedvarende energi”, synes hun.

Ruth har brug for hjælp til mobilitet, personlig hygiejne, af- og påklædning og lejring ved sengetid, samt praktisk hjælp til rengøring og tøjvask. Desuden får hun hjælp til at dispensere sin medicin, som hun ellers har fuldt styr på, da hun ikke længere kan klare det pga. fejlstillinger i fingrene. Hun er flere gang blevet opereret i hænderne, bl.a. har hun fået indsat led proteser i grundleddene på højre hånd.

Til daglig benytter Ruth en del hjælpemidler, både til husholdningen, til personlig hygiejne og mobilitet. Hun kan færdes inden døre med rollator og bruger el kørestol uden døre. Desuden fik hun bevilget en handicapbil, dengang hun stadig gik på arbejde. Gennem sit engagement i Gigtforeningen er hun blevet meget interesseret i de nye, velfærdsteknologiske hjælpemidler, som hun forventer sig meget af.

Som social- og sundhedsassistentelev vil I opleve, at Ruths behov for omsorg og støtte varierer, alt efter hvordan hun har det. Ruth er meget bevidst om sin situation, sine behov og melder klart ud til jer og jeres kolleger.

# data[].attributes.body
Diabetes

# data[].attributes.body
Ruths behov for omsorg og støtte varierer.
2 - 3

# data[].attributes.body
Rehabilitering
Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder.

Jeg har kendskab til principperne og faserne for det rehabiliterende forløb.

Jeg kan give eksempler på fysiske og psykiske funktionsnedsættelser.

Jeg kan demonstrere, hvordan jeg yder praktisk og personlig hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.

Jeg kan forklare og vise, hvordan jeg vil yde omsorg og vise respekt for borgeren.

Jeg kan tage hensyn til borgerens blufærdighed og grænser.

Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.

Jeg kan forklare Maslows behovspyramide.

# data[].attributes.body
Morgen: Hjælp til at komme ud af sengen, personlig hygiejne samt klargøring af morgenmad.

Hjælp til mobilitet, personlig hygiejne, af- og påklædning og lejring ved sengetid-

Praktisk hjælp til rengøring og tøjvask.

Desuden får hun hjælp til at dispensere sin medicin.

# data[].attributes.body
Personlig og praktisk hjælp ud fra den rehabiliterende tilgang.
Målet er at forbedre / genvinde borgerens funktionsevne eller bibeholde borgerens funktionsevne længst muligt.
Ved den rehabiliterende tilgang opmuntrer eller støtter man borgeren i at udføre aktiviteter, som borgeren har svært ved.

# data[].attributes.body
Specifikt
Målbart
Attraktivt
Realistisk
Tidsbestemt

# data[].attributes.body
ydre levevilkår:
arbejdssituation
økonomisksituation
bolig forhold

Interpersonelle forhold:
nære relationer
venskabsrelationer
familie relationer

Indre psykologiske forhold:
aktivitet
selvbillede grundstemning

# data[].attributes.body
Præsentere jeres praksisvisning i praksisrum og medbring tavlerne.

I skal vise hvordan I vil støtte jeres borger ved personlig eller praksis hjælp på en rehabiliterende måde. (Varighed max 10 min)

Derudover skal praksisvisningen også minimum indeholde 2 af følgende teorier: ADL, SMART-mål, Livskvalitet, Mestring eller Behovspyramiden

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløb. § 83 a forpligter kommunerne til at tilbyde borgere med behov for personlig pleje og praktisk hjælp et tidsafgrænset rehabiliteringsforløb, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83.

# data[].attributes.body
1. § 83 a Kommunalbestyrelsen skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter

§ 83, stk. 1

1. . Vurderingen skal være individuel og konkret og tage udgangspunkt i modtagerens ressourcer og behov.

2. Stk. 2. Rehabiliteringsforløbet, jf.

stk. 1

1. , skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte individuelle mål for rehabiliteringsforløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet.

2. Stk. 3. De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med modtageren.

3. Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde modtageren af et rehabiliteringsforløb den nødvendige hjælp og støtte under forløbet med henblik på at nå de fastsatte mål, jf.

stk. 2

1. . Hjælpen og støtten skal løbende tilpasses udviklingen i modtagerens funktionsevne. Hvis modtageren ikke gennemfører et rehabiliteringsforløb, skal kommunalbestyrelsen vurdere modtagerens behov for hjælp efter § 83, jf. § 83, stk. 6.

# data[].attributes.body
Ruth har efter en forværring af sin gigt, hvor hun ikke har kunnet bruge sin venstre arm, fået et rehabiliteringsforløb.

Inden vi går ind til Ruth fortæller en sosu til en elev om Ruth, om hendes forværring og mål for rehabiliteringsforløbet,  og inddrager smart modellen og livskvalitet modellen i snakken. Endvidere fortæller sosu eleven hvad de skal hos Ruth og hvorfor (guide og hjælpe med skjorte og fx ikke køre sengen opad når hun skal op til rollator men guide/støtte hendes venstre arm til rollator).

Ruth er plaget af sin gigt i dag og det er især slemt ved hendes venstre skulder.

Hun er kommet op og er ved at få tøj (skjorte) på. Vi starter med at hjælpe hende skjorten på på venstre arm (lade hende løfte armen til hvad hun kan - og hjælpe/bøje i armen det hun kan) og hjælper hende med højre arm ( hvor hun hjælper til og mere end ved venstre).
Alt i mens snakker vi med Ruth om hendes rehabiliteringsforløb, hvordan det går med fysioterapeuten og øvelserne.
Vi knapper skjorten for hende.
Og guider hende fra sengekant til rollator.

# data[].attributes.body
Borgeren er en samarbejdspartner og aktivt involveret i forløbet.
I et rehabiliteringsforløb har borgeren både medindflydelse og medansvar.
Det er vigtigt løbende at have fokus på borgerens motivation og på dialogen med den enkelte borger og eventuelt også borgerens pårørende omkring formålet med forløbet

# data[].attributes.headline
Individuel og fleksibeltilrettelæggelse medafsæt i borgerens behov

# data[].attributes.subject
Individuel og fleksibeltilrettelæggelse medafsæt i borgerens behov

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb bør indledes med en tværfaglig udredning af de områder, der er relevante for den pågældende borger. Udredningen danner grundlag for målene med indsatsen. Mål og indsatser i rehabiliteringsforløb varierer således fra borger til borger og afhænger af borgerens aktuelle ressourcer og behov samt ønsker for sit eget liv.

# data[].attributes.headline
Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation

# data[].attributes.subject
Helhedsorienteret tilgang i forhold til borgerens samlede livssituation

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløb sigter mod at forbedre borgerens samlede funktionsevne og kan rette sig mod problemer af både sygdomsmæssig, psykosocial og funktionsmæssig karakter.
Rehabilitering tager udgangspunkt i borgerens aktiviteter i hverdagen. Målet er at ændre de forhold, der har indflydelse på, at borgerens funktionsevne er nedsat, og at han eller hun derfor har behov for hjemmehjælp. Sammen med borgeren finder fagpersonerne frem til, hvilke forhold der kan forbedres og hermed fremme mulighederne for et mere selvstændigt hverdagsliv. Det kan dreje sig om at styrke netværket, ændre de fysiske rammer i boligen eller nærmiljøet, fx ved at installere hjælpemidler, eller om at styrke de personlige mestringsstrategier. Eller det kan dreje sig om træning i daglige aktiviteter, fx rengøring eller indkøb. Det kan også dreje sig om træning af sociale aktiviteter som fx at deltage i foreningsliv eller etablere kontakt til netværket, og endelig kan rehabiliteringen også handle om at træne kroppens fysiske formåen som fx at få bedre muskelstyrke og kondition. Der vil ofte være brug for en kombination af de forskellige indsatsområder

# data[].attributes.body
Et rehabiliteringsforløb er en målrettet og tidsafgrænset samarbejds proces, hvor mål og delmål for forløbet defineres og fastsættes i et samarbejde mellem borgeren og fagpersonerne. Målene skal være realistiske i forhold til borgerens ressourcer, og indsatserne skal være egnede til at nå målene i samarbejde med borgeren. Center for kliniske retningslinjer (2013) har udarbejdet en retningslinje om systematisk anvendt målsætning i rehabilitering til borgere over 65 år. Systematisk målsætning er et centralt element af rehabiliteringsforløb, fordi det motiverer borgeren til at deltage, tydeliggør forventningerne til ind - satsen, fremmer en målrettet og koordineret indsats fra de involverede fagpersoner samt muliggør evaluering af den tværfaglige indsats. Borgerens mål vil skulle nedbrydes i delmål som forudsætninger for at nå det overordnede mål. Hvis borgerens mål fx er at kunne deltage i sociale aktiviteter i en forening, kunne delmål herunder være at vare tage personlig pleje, kunne gå på trapper, kunne ringe efter en taxi osv.

# data[].attributes.body
Det vigtige er, at det er borgerens behov, der er styrende, og at der løbende sker en vurdering af behovet for at ind - drage forskellige faggrupper, forvaltninger og sektorer

Det er fx vigtigt at være opmærksom på at koordinere indsatserne i en eventuel genoptræningsplan i forlængelse af et sygehusophold (sundhedslovgivningen) med indsatserne i et kommunalt rehabilite - ringsforløb. Et stærkt samarbejde på tværs af fagfunktioner, forvaltnin - ger og sektorer kan ledes af, at borgerens mål er styrende for indsatsen, sådan at alle faggrupper arbejder sammen om et fælles mål.

# data[].attributes.body
For at sikre at indsatsen er hensigtsmæssig og effektiv, skal der være klarhed over, hvem der har hvilke opgaver og kompetencer i forløbet, og borgeren skal opleve et rehabiliteringsforløb, hvor indsatser, mål og hverdagslivet i øvrigt hænger sammen. Dette kan fx løses ved at udpege en forløbsansvarlig fagperson for hvert enkelt rehabiliteringsforløb, som har til opgave at være tovholder for forløbet og inddrage de relevante fagligheder. Rehabiliteringsforløb skal ikke blot koordineres i forhold til de enkelte faggrupper, enheder og sektorer, men også i forhold til det liv, borgeren lever og ønsker at leve, så der fx tages højde for, at borgeren har færre kræfter de dage, han eller hun deltager i sociale aktiviteter.

# data[].attributes.body
Selve rehabiliteringsforløbet skal planlægges sammen med borgeren med de aftalte mål som det styrende element. Mange kommuner har gode erfaringer med, at der udarbejdes en fælles plan med mål, delmål og handlinger, som alle fagfolk arbejder ud fra. En rehabiliteringsplan, der er tilgængelig for både fagpersoner, borgeren og eventuelt pårørende kan danne udgangspunkt for løbende dokumentation og evaluering af forløbet. Planen bør løbende justeres, så den hele tiden passer til borgerens aktuelle behov. Hvis målsætningen fx ændrer sig, fordi det viser sig, at borgeren genvinder sin funktionsevne hurtigere end først antaget, skal de nye mål og handlingerne, der leder derhen, fremgå klart af planen.

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløb skal bygge på de metoder, der har størst effekt, og de professionelle skal arbejde ud fra den bedste faglige viden og praksis og så vidt muligt anvende evidensbaserede indsatser, målemetoder med mere. Det er vigtigt kontinuerligt at sikre, at man arbejder i overensstemmelse med den aktuelt bedste viden, der findes i relation til ældre og rehabilitering. Det betyder, at den enkelte kommune skal tænke over, hvordan man indretter sin organisation, så der er det bedste grundlag for effektivt at indsamle og udbrede den nyeste viden. Det stiller samtidig krav om adgang til uformel kompetenceudvikling eller løbende praksisnær læring i form af fx refleksion, supervision, sidemandsoplæring og coaching af de enkelte faggrupper. Socialstyrelsen har udgivet fire rapporter, der beskriver aktuelt bedste viden om rehabiliteringsindsatser (Socialstyrelsen 2013a-d).

# data[].attributes.body
meningsfuldhed (at kunne finde en mening i sin situation (eller på trods af den)
håndterbarhed (at kunne håndtere situationen)
begribelighed (at forstå verden omkring sig)

# data[].attributes.body
1. Ruth hjælper ikke længere til ved af og påklædning med venstre arm. Adspurgt fortæller hun, at hun ikke længere bruger armen fx i forbindelse med madlavning, da det gør ondt.

2. Ruths mobilitet i venstre skulder er blevet bedre og hun kan med støtte og guidning hjælpe til ved af og påklædning med venstre arm.

# data[].attributes.body
At Ruth kan løfte og bøje venstre arm ved af og påklædning af overkrop ved udgangen af et 6 ugers forløb

# data[].attributes.body
Mobilitet i venstre skulder (ved af og påklædning af overkrop)

# data[].attributes.body
Ja

# data[].attributes.body
Ruth vil gerne være i stand til at kunne tage en ekstra trøje eller en jakke på selv - og vil for øvrigt gerne kunne bruge armen under madlavning.

# data[].attributes.body
Ja

# data[].attributes.body
6 uger

# data[].attributes.body
Rehabiliteringsforløb er et målrettet tidsbestemt samarbejde mellem borger, pårørende og fagpersoner.

I mange kommuner er der et koordinerende udskrivelsesteam. som består af medarbejdere fra fx hjemmesygeplejen, visitationen og træningsfunktionen.

Når borgeren kommer hjem, efter at have været indlagt, bliver borgeren tilknyttet et tværfagligt rehabiliteringsteam, som kan bestå af visitator, rehabiliteringsterapeuter, sygeplejersker og kontaktperson ( social- og sundhedshjælper eller social- og sundhedsassistent).

Rehabiliteringsplan i samarbejde med borgeren og de pårørende.

# data[].attributes.body
Fase et er Visitation: En visitator kommer ud.
Fase to er udredning: og ser hvad en borger har brug for af Støtte, guidning.
Fase tre er målsætning: alle relevante tværfaglige  samarbejdspartnere(fysio, ergo, ssa) igangsætter deres rehabiliteringsstrategi med borger og eventuelt pårørende.
Fase fire målrettede indsatser og opfølgning på mål: De tværfaglige samarbejdspartnere mødes 4,6,8 uger efter for sammen, at evaluerer deres foreløbige rehabiliterings indsats og vurderer om der borger skal fortsætte, eller har noget mål eller ikke kan nå målet.
Fase fem er Afslutning: Afslutning på rehabiliteringsforløbet