# data[].attributes.attachment_link.description
(Műsoraink, keretjátékaink zömét Napköszöntéssel és lovaglással kezdjük, és néptánvigassággal zárjuk. A műsorok végén még egyszer lóra pattanunk s hazavágtatunk az oviba, egyre gyorsulva s kiáltva: Paripám, csodaszép...., gyía, gyía! gyí, te paci, gyí, te paci!... - aztán meghúzzuk a kantárszárat, megállítják a lovacskánkat - hóóó! - majd leugrunk a lóról s szépen elbúcsúzunk.)

# data[].attributes.body
http://www.katolikus.hu/szentek/0424.html

# data[].attributes.body
http://plebaniatarjan.lapunk.hu/?modul=oldal&tartalom=1078328

# data[].attributes.body
https://www.google.hu/url?sa=i&rct=j&q=&esrc=s&source=images&cd=&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwjdwL2fiYjTAhUIDZoKHWSOAoAQjRwIBw&url=http%3A%2F%2Fcsemadok.sk%2Fnepzenei-adatbazis%2Fsuss-fel-nap-szentgyorgy-nap%2F&psig=AFQjCNFZXlgkXvo3aSAqhhabdRJ3KkWt_Q&ust=1491301522252610

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Szent_Kinga

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Szent György a hagyomány szerint a III. és a IV. század fordulóján élt római katona volt, aki Diocletianus császár uralkodása idején szenvedett vértanúhalált. Tisztelete egész Európában elterjedt a középkorban, s ezzel magyarázható az is, hogy vértanúsága körülményeit sok legendás elemmel szőtték át. A történet, mely szerint legyőzi a sárkányt, majd kiszabadítja a királylányt, valamennyi nép folklórjában megtalálható és az ikonográfiai ábrázolásokon is igen gyakori. Szent György magyarországi tiszteletéről már Szent István király 1080 körül keletkezett ún. Nagy legendája is beszámol: A király a pogánylázadást „a dicsőséges kereszt jelének pártfogásával, Isten szülőanyja, az Örök Szűz Mária érdemeinek oltalmával Isten kedveltje, Márton főpap és Szent György vértanú zászlaja alatt verte le." A szent későbbi hazai népszerűségét mutatja, hogy számos nemzetségi monostor és templom választotta patrónusául a középkorban. A barokk korban aztán kultusza elhalványodott, de a Szent György napjához kapcsolódó néphit és népszokások szerepe igen jelentős maradt. Erre utal az is, hogy április egyik régi magyar neve Szent György hava volt.

„A légiónyi katonaszent legnevezetesebbje Kis-Ázsiában született a legenda szerint, és Palesztinában halt mártírhalált Diocletianus alatt. A IV. századból már tudunk kultuszáról, amely a keresztény légionáriusok révén terjedt el a birodalomban. Előbb a görög részeken, nyugati tisztelete csak a XIII. században vált általánossá. A keleti egyházban Demeterrel, Prokópiosszal és Theodorral a nagy katonaszentek közé tartozik. Közöttük is ő a "zászlótartó", hiszen Konstantinápoly védőszentje volt, s az Athosz-hegyi Festőkönyv előírása szerint képének minden templomban ott a helye. A cári birodalom, Bizánc szellemi örököse, Györgyöt a címerébe emelte, s később a legmagasabb katonai rendjelet (györgykereszt) róla nevezte el. Rómában az V. században már temploma volt, a frank Meroving királyok (448?-751) ősatyjuknak vallották. Különös tekintélyre tett szert a Brit-szigeteken. Oroszlánszívű Richárd saját védszentjének választotta, 1222-től pedig Anglia hivatalos patrónusa lett. Jelvényét - fehér, illetve ezüst alapon vörös kereszt - a legelőkelőbb angol rend, a térdszalagrend viseli (alapítását 1345-re teszik), s a brit lobogó is a skót andrás- és az angol györgykereszt kombinációja. A lovagkorban tisztelete általánossá vált, más lovasszentekkel együtt [...]"

A sárkányölő (részlet) - Jankovics Marcell: Jelkép-kalendáriuma a Magyar Elektronikus Könyvtárban

Szent György vértanú - Konrad Mörlin imakönyve, Augsburg, 1505; Cod. Lat. 309., f. 141v (Kézirattár)
Szent György zománcképe a magyar Szent Korona alsó részén (corona Graeca) is szerepel. A középkori magyar Szent György-kultuszt pedig jól példázza, hogy Károly Róbert 1326-ban lovagrendet is alapított Szent György-vitézek néven.
A nyírbátori Szent György-templom (Digitális Képarchívum)

„A rendnek ötven tagja volt, aki tartozott minden vigasságban, de különösen a harcjátékban a királyt követni. Jelvénye fehér mezőben piros kereszt, ruházata pedig térdig érő hosszú fekete, csuklyás köpeny. Jelszava: IN VERITATE IUSTUS SUM HUIC FRATERNALI SOCIETATI, vagyis: valósággal igaz vagyok e testvéri társaság iránt. A tagok az Úr halálának és feltámadásának emléknapjain, azaz pénteken szomorkodni, vasárnap pedig örvendezni kötelesek. Fogadják, hogy pénteki napon ebédig lovagot vagy mást nem gyaláznak, nem kötekednek. Aki nem vigyáz a nyelvére, annyi hamus kenyérfalatot eszik éhgyomorra, ahányszor mást gyalázott." [...]

A középkori főnemességnek a sárkányrendtől is ihletett eleven Szent György-kultuszáról tanúskodik, hogy a híres Báthoriak a Sárkányölőt választották családi patrónusuknak. A középkori címerükben látható sárkányalak a mondai hagyomány szerint a család ősének, a XIII. században élt Oposnak hőstettét, az Ecsedi-láp félelmetes sárkányának Szent György segítségével való legyőzését idézi. Későbbi Báthori István vajda is Szent György oltalmában bizakodva vív meg Kenyérmezőnél (1479) a pogány török sárkánnyal. Ennek a győzelemnek emlékezetére építi a családi védőszent tiszteletére a nyírbátori, máig álló templomot, a gótika egyik nagy magyar remeklését. Falára került a családi címer sárkány-alakja is."

Április 24. (részlet) - Bálint Sándor Ünnepi kalendáriuma a Magyar Elektronikus Könyvtárban

Kolozsvári Márton és György Prágában álló Szent György-szobrának egyik másolata Kolozsvárott, a Farkas utcai református templom előt t (Digitális Képarchívum) A diófa porzója Szent György napján (Digitális Képarchívum)
Szent György leghíresebb magyar ábrázolása a kolozsvári testvérpár, Márton és György prágai Szent György-szobra. A bronzból készült, egykor aranyozott szobornak másolatai Kolozsvárott és Budapesten is láthatók.

„Márton és György kolozsvári szobrász testvérek [...] Sárkányölő Szent György-szobra az ember apoteózisa! Az öntudatos, fegyelmezett, művelt ember dicsőítése, aki nagy szellemi koncentrációval, halálmegvető bátorsággal megsokszorozza fizikai erejét, és legyőzi a sokszoros túlerőt. A hatalmas, kígyótestű, denevérszárnyú, emberevő sárkány már éppen a bátor harci ménen vágtató lovag lábfejébe akar harapni, farkát már a ló mellső lábára tekerte, amikor a Vitéz megállítja lovát, magasra emeli jobbjában lándzsáját, és biztosan célozva a sárkány torkába döfi. Nem csatázik vele, hanem egy perc alatt megöli. E tett végérvényességét hangsúlyozza a kompozíció a függőleges tengelyében: a hosszú lándzsa, amelyet meghosszabbít és ezáltal kiemel a hős magasra nyújtott, energiával teli, lándzsavető jobbja. Ez a jobb kar kapcsolja össze a lándzsát az azt irányító Vitéz - ugyancsak - függőleges alakjával: az értelemtől, szellemtől, megfeszített akarattól sugárzó arcával, a vértbe öltözött, a léleknek engedelmeskedő testtel és a halálos döfés erejét tovább fokozó, a kengyelben szinte felálló, a függőleges irányt erősítő, megfeszített lábszárral. A jelenet bal szélén a ló klasszikus szépségű, ugyancsak izgalomtól feszülő feje és mellső lábszárai is a győztes csapás függőleges irányát hangsúlyozzák."

Prokopp Mária: Márton és György Sárkányölő Szent György-szobra: 1373 - A Korunk c. folyóirat 2001 júliusi számának digitalizált változata az Elektronikus Periodika Archívumban

Szent György és a sárkány - a Lechner Ödön tervezte kőbányai Szent László-templom egyik üvegablaka (Digitális Képarchívum)

„E napot Európa nagy részében a tavasz kezdeteként tartották számon. A rómaiak e napon ünnepelték a Paliliá-t, amikor a pásztorok kiseperték az istállókat; meghintették vízbe mártott babérágakkal, és a szalmatűz füstjével megfüstölték magukat s jószágukat. A tűzön a nyájat is áthajtották, maguk háromszor ugrottak át rajta, hogy a boszorkányok rontását elkerüljék. A pásztorok áldozatot is mutattak be, majd kezet mostak a reggeli harmatban. Az egyház a legenda szerinti sárkányölő Szent György névünnepét tette erre a napra. A hiedelmek és a népszokások azonban nem a szentre, hanem a római pásztorünnep rítusaira emlékeztetnek. Nálunk és a szomszéd népeknél egyformán e napon történt az állatok első kihajtása, amely leggyakrabban zöld ággal történt, a hit szerint ez az állatok gyarapodását szolgálja [...]"

Szent György napja (részlet) - A Magyar Néprajzi Lexikon V. kötete a Magyar Elektronikus Könyvtárban

„Hazánkban igen jelentős ünnep volt; olyan szerepet töltött be a magyar néphitben, mint május 1. nyugati szomszédainknál. Ez volt a tavaszi gonoszjáró nap, mikor a boszorkányok szabadon garázdálkodhattak. Ilyenkor tüskés ágakat, nyírfaágakat tűztek a kerítésbe, ajtóra, hogy a gonoszt távol tartsák. A régi boszorkányperekben állandóan felbukkan Szent György napja mint olyan időpont, amikor a boszorkányoknak különösen nagy a hatalmuk. Aki ilyenkor a keresztútra ment, megláthatta a boszorkányokat; e nap hajnalán mentek a néphit szerint harmatot szedni. Lepedővel szedték fel a mezőről a harmatot, majd kifacsarták a lepedőt, s az így nyert nedvet megitatták a tehenekkel. Másutt a harmattal együtt a búza hasznát lopták el a boszorkányok másoktól. Közben azonban azt mondogatták: „szedem, szedem, felét szedem", ezzel jelezve, hogy csak a haszon felére pályáznak, nehogy a hatás nagyon is feltűnő legyen, s kiderüljön a gonoszság."

Tavaszi népszokások (részlet) - Dömötör Tekla: Magyar népszokások című kötete a Magyar Elektronikus Könyvtárban

A ma 100 esztendeje Nagyenyeden született Jékely Zoltán, könyvtárunk Hírlaptárának egykori munkatársa, több művében is megemlékezik Szent György napi születéséről:

Nemhiába Szent György-napján születtem:
a Sárkány minden évben eljön értem.
Formát változtat és nemet cserélget,
de jön, de jön és rámtámad bizonnyal.

Ki sose tértem! Küzdöttem iszonnyal,
viaskodtam szablyával és szigonnyal,
s noha fejét eddig mindig levágtam,
szívét, belátom, el sosem találtam!

Most tört reám a legnagyobb haraggal!
Megszorított s már-már torkom harapja.
Szörnyű testét, tudom, hiába vágom.
S egyedül vívok vele a világon!

Kolozsvár, 1941. november

Jékely Zoltán: Szent György-komplexum - In: Jékely Zoltán összegyűjtött versei, Budapest, Szépirodalmi, 1988 (Törzsgyűjtemény)

„Van bűne s büntetést nem ismer,
mert minden bűne szertelen,
égből jött: az itéleten
jelen kell hogy legyen az Isten.

Mert ki teremté ily gonosznak,
hogy éjjel jár, mint denevér,
hogy nem kell földi pályabér
s könnyei örömet okoznak?

Ilyen vásottnak ki teremté,
hogy csak forrásvizet szeret,
s ha nincs, bort iszik, ha lehet,
és a szegénységtől sosem fél?"

Jékely Zoltán: Aki Szent György napján született (részlet) - In: Jékely Zoltán összegyűjtött versei, Budapest, Szépirodalmi, 1988 (Törzsgyűjtemény)

# data[].attributes.attachment_link.title
A sárkányölő - aki április régi magyar nevét is adta

# data[].attributes.attachment_link.description
Szent György a hagyomány szerint a III. és a IV. század fordulóján élt római katona volt, aki Diocletianus császár uralkodása idején szenvedett vértanúhalált. Tisztelete egész Európában elterjedt a középkorban, s ezzel magyarázható az is, hogy vértanúsága körülményeit sok legendás elemmel szőtték át.

# data[].attributes.body
http://www.kutyahon.de/erdelyi.templomok/marosszentgyorgy/szentgyorglegenda.htm

# data[].attributes.body
http://amatorfesto.network.hu/kepek/horvath_laszlone/szent_gyorgy_nagyvertanu_ikon

# data[].attributes.body
https://www.kozterkep.hu/~/12812/Sarkanyolo_Szent_Gyorgy_Dabas_1984.html

# data[].attributes.body
Image00015.jpg

# data[].attributes.body
http://mult-kor.hu/20090424_mitikus_sarkanyolesekre_epult_szent_gyorgy_legendaja

# data[].attributes.body
https://www.google.hu/url?sa=i&rct=j&q=&esrc=s&source=images&cd=&ved=0ahUKEwjS06ylh4jTAhVJCpoKHbwJB30QjRwIBw&url=https%3A%2F%2Fxn--pty-ela.cylex.hu%2Fceg-info%2Fszent-gy%25C3%25B6rgy-security-kft--31294.html&psig=AFQjCNHG_8Ur11TV6Vbt-rX6wqD5wj1RIg&ust=1491300987667665

# data[].attributes.body
https://kaszabela1000.wordpress.com/category/egyeb/page/3/

# data[].attributes.body
http://www.kutyahon.de/erdelyi.templomok/marosszentgyorgy/szentgyorglegenda.htm

# data[].attributes.body
http://egyhazatyak.blog.hu/2010/02/24/szent_gyorgy_a_sarkanyolo

# data[].attributes.body
http://termeszetbaratikor.network.hu/blog/termeszet-barati-kor-blogja/szent-gyorgy-napi-szokasok-hagyomanyok

# data[].attributes.body
ricsi

# data[].attributes.body
http://torontalcserkeszkorzet.com/sarkanyolo_szent_gyorgy.htm

# data[].attributes.body
http://www.tuzunnepek-tuzijatekok.hu/2015/05/miert-is-szent-gyorgy-hava-az-aprilis.html

# data[].attributes.body
http://www.hirek.sk/multunk/20130424133135/A-Szent-Gyorgy-Lovagrend-tortenete.html

# data[].attributes.body
https://images.search.yahoo.com/search/images;_ylt=AwrBT8E5IOJYVygAEEtXNyoA;_ylu=X3oDMTB0N2Noc21lBGNvbG8DYmYxBHBvcwMxBHZ0aWQDBHNlYwNwaXZz?p=szent+gy%C3%B6rgy&fr2=piv-web&fr=tightropetb#id=9&iurl=http%3A%2F%2Ferdely.ma%2Fujkepek%2F2011%2F05%2Fnagy%2F9680865.jpg&action=click

# data[].attributes.body
http://torontalcserkeszkorzet.com/sarkanyolo_szent_gyorgy.htm

# data[].attributes.body
szent györgy

# data[].attributes.attachment_link.description
(Műsoraink, keretjátékaink zömét Napköszöntéssel és lovaglással kezdjük, és néptánvigassággal zárjuk. A műsorok végén még egyszer lóra pattanunk s hazavágtatunk az oviba, egyre gyorsulva s kiáltva: Paripám, csodaszép...., gyía, gyía! gyí, te paci, gyí, te paci!... - aztán meghúzzuk a kantárszárat, megállítják a lovacskánkat - hóóó! - majd leugrunk a lóról s szépen elbúcsúzunk.)

# data[].attributes.attachment_link.description
(Műsoraink, keretjátékaink zömét Napköszöntéssel és lovaglással kezdjük, és néptánvigassággal zárjuk. A műsorok végén még egyszer lóra pattanunk s hazavágtatunk az oviba, egyre gyorsulva s kiáltva: Paripám, csodaszép...., gyía, gyía! gyí, te paci, gyí, te paci!... - aztán meghúzzuk a kantárszárat, megállítják a lovacskánkat - hóóó! - majd leugrunk a lóról s szépen elbúcsúzunk.)

# data[].attributes.body
https://hu.wikipedia.org/wiki/Szent_Gy%C3%B6rgy

# data[].attributes.body
http://www.aldasegyuttes.hu/ovi/szureti-mulatsag/

# data[].attributes.body
toldi erik
szöveg

# data[].attributes.body
http://www.ermeborze.hu/termekeink/proba_es_utanvertek/kulfoldi_utanveretek/egyeb_ermek/termek/szent_gyorgy_taller

# data[].attributes.attachment_link.description
Mire Szent György intett nekik, s így szólt: ,,Ne féljetek! Azért küldött engem az Úr, hogy a sárkány fenyegetésétõl megszabadítsalak benneteket. Higgyetek Krisztusban, keresztelkedjetek meg mindnyájan, s máris megölöm a sárkányt." Ekkor a király egész népével együtt felvette a keresztséget, Szent György pedig kardot rántva megölte a sárkányt, és megparancsolta, hogy vigyék ki a városból.

# data[].attributes.body
http://www.mimicsoda.hu/cikk.php?id=615

# data[].attributes.body
Gera

# data[].attributes.body
http://mek.oszk.hu/02100/02115/html/4-1722.html

# data[].attributes.body
http://www.fszek.hu/konyvtaraink/kozponti_konyvtar/kozossegi_informaciok_tara/jeles_napok/?article_hid=3723

# data[].attributes.body
http://plebaniatarjan.lapunk.hu/?modul=oldal&tartalom=1078328

# data[].attributes.body
http://www.kutyahon.de/erdelyi.templomok/marosszentgyorgy/szentgyorglegenda.htm