# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virkemåte

Cellene i kroppen vår samarbeider for å holde kroppens indre miljø stabilt. Samarbeidet og kommunikasjonen mellom cellene skjer ved hjelp av hormonsystemet og nervesystemet. Hormonsystemet styrer langsomme prosesser i kroppen som vekst og utvikling, reproduksjon og fosterutvikling, mens nervesystemet styrer raske prosesser, for eksempel bevegelse.

I hormonsystemet kommuniserer cellene via hormoner. Hormoner er kjemiske budbringere som produseres i hormonproduserende kjertler eller enkeltceller, og de fraktes med blodet til målcellene. Målcellene har spesifikke reseptorer som passer som "hånd i hanske" med sitt hormon slik at informasjonen blir avlevert til riktig "adresse". Et bestemt hormon har ofte ulike celletyper som sine målceller, og en bestemt celletype er som regel mål for flere ulike hormoner. Graden av påvirkningen avhenger av konsentrasjonen av hormonene.

Hypotalamus - den overordnede kjertel

Hypotalamus er den overordnede kjertelen som styrer hormonproduksjonen i de andre kjertlene via hypofysen. Hypotalamus mottar informasjon om kroppens indre miljø fra det autonome nervesystemet og hormonsystemet. Basert på denne informasjonen påvirker hypotalamus aktiviteten i de hormonproduserende kjertlene slik at den er tilpasset kroppens behov.

Hypofysen

Hypofysen er en liten endokrin kjertel som er delt inn i forlapp og baklapp. Baklappen består av nervevev, og fungerer som en lagringsplass for hormonene ADH og oksytocin fra hypotalamus. ADH påvirker nyrene slik at vi skiller ut mindre vann, mens oksytocin sørger for at melkekjertlene skiller ut melk, og at livmoren trekker seg sammen ved fødsler.

Forlappen består av endokrine celler som produserer og slipper ut hormonene TSH, ACTH, FSH, LH, prolaktin og veksthormon. De ulike hormonene, unntatt prolaktin og veksthormonene, styrer henholdsvis hormonproduksjonen i skjoldbruskkjertelen, binyrebarken og kjønnsorganene.

Binyremargen og bukspyttkjertelen

- selvregulerende kjertler

Binyremargen og bukspyttkjertelen er også hormonproduserende kjertler, men de styres ikke av hypotalamus. Binyremargen mottar nerveimpulser, og ikke hormoner, som stimulerer til produksjon av hormonene adrenalin og noradrenalin i stressende situasjoner. Binyrebarken skiller ut kortisol og en rekke andre hormoner.

Bukspyttkjertelens hormonproduksjon er i hovedsak regulert av innholdet av glukose i blodet.

I tillegg til de hormonproduserende kjertlene nevnt over har vi hormonproduksjon flere steder i kroppen, blant annet i nyrene, leveren, hjertet og i mage-/tarmkanalen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Cellene i kroppen vår samarbeider for å holde kroppens indre miljø stabilt. Samarbeidet og kommunikasjonen mellom cellene skjer ved hjelp av hormonsystemet og nervesystemet. Hormonsystemet styrer langsomme prosesser i kroppen som vekst og utvikling, reproduksjon og fosterutvikling, mens nervesystemet styrer raske prosesser, for eksempel bevegelse. I hormonsystemet kommuniserer cellene via hormoner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunstige hormoner og hormonhermere

Kroppen vår produserer sine egne hormoner, og hypotalamus sørger for at den naturlige hormonelle balansen opprettholdes. I tillegg påvirkes kroppen vår av kunstige hormoner og hormonhermende stoffer (hormonhermere) som blir produsert og brukt av oss mennesker. Disse kjemiske forbindelsene binder seg til reseptorene i cellene og kan føre til forstyrrelser i hormonbalansen. De siste tiårene har vi blitt klar over at disse stoffene kan ha skadelige virkninger på menneskekroppen og andre organismer.

Kroppsfiksering og bruk av hormoner

Den store oppmerksomheten som vies kropp og utseende har gjort det fristende for noen å ta i bruk kunstige hormoner for å oppnå idealkroppen. Mange tyr derfor til ulike medikamenter og preparater som inneholder hormonhermere.

Barbie-dop

Et eksempel er melanotan ("Barbie-dop") - et syntetisk hormon som sprøytes inn i kroppen, og som gjør deg brun og slank. Hormonet kan dessuten gi økt sexlyst. Man har ikke full oversikt over korttids- og langtidsvirkninger av stoffet, og det advares derfor mot bruken av det.

Anabole steroider

Et annet eksempel på kunstige hormoner er anabole steroider. Disse brukes for å forbedre utholdenhet og styrke og å øke muskelmassen.

Anabole stereoider oppfører seg som testosteron, som er det viktigste mannlige kjønnshormonet i kroppen. Bruken av anabole steroider er mest utbredt utenfor den organiserte idretten.

Anabole steroider gir en rekke helseproblemer. Bivirkningene omfatter alt fra kviser, dårlig ånde, utvikling av bryster hos menn, sterilitet, aggresjon og vekstforstyrrelser hos ungdom til mer alvorlige problemer som hjerneslag, hjerteinfarkt og leversvikt/-kreft.

Hormonhermere i hverdagen vår

Vi produserer en del kjemiske forbindelser som skal lette hverdagen vår, og mange av disse stoffene inneholder hormonhermere. Dette kan for eksempel være bromerte flammehemmere (BFH) som har brannhemmende effekt på kunstige stoffer og blant annet benyttes i noen klær. Når bromerte flammehemmere tas opp i kroppen, kan det føre til leversvikt og påvirke nervesystemet og reproduksjonsevnen.

Parabener er en annen gruppe hormonhermere som benyttes som konserveringsmiddel i kosmetikk, mat og medisiner. Ftalater, dioksiner og PCB mistenkes også for å ha en hormonforstyrrende effekt. Forstyrrelsene er ikke fullstendig klarlagt hos mennesket, men det er en sterk mistanke om at stoffene fører til lavere pubertetsalder, redusert fruktbarhet, enkelte kreftformer, avvikende kjønnsutvikling og redusert læreevne. Bruken av mange av disse stoffene er derfor strengt regulert av myndighetene, og ytterligere regulering blir kontinuerlig vurdert.

Biomagnifikasjon

Hormonhermende forbindelser lekker ut i naturen fra industrien, sprøytemidler, husholdninger og avfallsplasser via avløpsvann. Disse stoffene ender opp i elver, innsjøer, grunnvann og i havet, og vannlevende organismer er derfor svært utsatt for hormonforstyrrelser til tross for at de kan befinne seg langt unna forurensningskilden.

Selv om konsentrasjonen i vannet er lav, vil hormonhermerne hope seg opp i organismens fettvev. Dyr som spiser dyr med hormonhermere i seg, vil få en høyere konsentrasjon av miljøgifter enn det hvert enkelt byttedyr hadde tidligere.

Sykdommer

Diabetes type 2 er en sykdom der hormonbalansen i kroppen forstyrres på grunn av livsstilen vår. Usunt kosthold med mye sukker og fett samt lite mosjon fører til at stadig flere mennesker får diabetes type 2. Tidligere ble denne sykdommen kalt aldersdiabetes fordi den var vanligst hos eldre mennesker, men på grunn av livsstilsendringer har hyppigheten av denne sykdommen økt også hos yngre mennesker.

Diabetes type 2 skyldes hovedsakelig nedsatt virkning av hormonet insulin. Insulin binder seg dårligere til insulinreseptorene, og cellene blir mindre følsomme for insulinet slik at de ikke tar opp glukose, og blodsukkerkonsentrasjonen blir vedvarende høy. Dette er imidlertid en sykdom som kan behandles ved å endre livsstil. En reduksjon av sukkerinntaket, mer mosjon samt vektreduksjon hos overvektige kan gjenopprette normal insulinvirkning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppen vår produserer sine egne hormoner, og hypotalamus sørger for at den naturlige hormonelle balansen opprettholdes. I tillegg påvirkes kroppen vår av kunstige hormoner og hormonhermende stoffer (hormonhermere) som blir produsert og brukt av oss mennesker. Disse kjemiske forbindelsene binder seg til reseptorene i cellene og kan føre til forstyrrelser i hormonbalansen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hormonsystem og nervesystem - Biologi 1 - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle cellene i hele kroppen må ha jevn tilgang på glukose for å gjøre jobben sin. Når blodet passerer gjennom tarmtottene i tynntarmen, henter det glukose fra den nedbrutte maten som er i tarmen. Dette kan du lese mer om under fordøyelsen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Bukspyttkjertelen ligger i bukhulen, bak magesekken. Den er cirka 15 centimeter lang og har to viktige funksjoner. En del av bukspyttkjertelen produserer hormoner som blir tatt opp i blodet. En annen del produserer fordøyelsesenzymer som slippes ut i tolvfingertarmen. - Huskelappen Bukspyttkjertelen ligger i bukhulen, bak magesekken.

# data[].attributes.attachment_link.title
Liv og helse: 12 (11) Hormonene i kroppen

# data[].attributes.attachment_link.description
HuskelappenHormonene produseres i endokrine kjertler og fraktes med blodet til andre organer, der de har en funksjon. Noen av kjertlene produserer flere hormoner, og noen av hormonene virker på flere områder og i flere organer. Bukspyttkjertelen er en endokrin kjertel.