# data[].attributes.body
Det er når synsvinklen skiftevis er indre og ydre. Læseren får både en beskrivelse af personen, udefra og et indblik i personens tanker og følelser. I nogen historier ser vi historien på en af personerne. Så er det kun en synsvinkel, og vi følger den persons oplevelser af handlingen. I andre historier kan synsvinklen skifte. Så skifter vi imellem og få en persons oplevelse og en eller flere af de andre personers oplevelser. Når den samme oplevelse sker, og vi ser flere personers synsvinkel må vi selv tolke os til hvad der egentlig er på færder. Ser vi igennem øjnene på en af historiens personer, eller ser vi historien gennem et kamera. Når vi har fundet fortælleren, i en tekst eller bestemt synsvinkel, kommer vi til det spændende. Nemlig at finde ud af hvilken betydning det har for teksten at der er valgt en bestemt fortællertype og en bestemt synsvinkel. Det er tit der hvor fortælleren eller synsvinklen skifter i en tekst, når der er noget på færder. Hold godt øje på og find ud af hvilken betydning fortælleren og synsvinkelen har for din læseoplevelse eller læseforståelse.

# data[].attributes.body
I nogle historier får vi hele historien fortalt fra en synsvinkel. Så følger vi en af personerne, og det er dens persons oplevelser og handling vi får fortalt. I andre historier skifter synsvinklen så der skiftes mellem flere personers oplevelser af handlingen. Synsvinklen handler om hvor meget fortælleren ved. Det kan både være en indre eller en ydre synsvinkel. Indre synsvinkel er når fortælleren er inde i den eller de personer der fortælles om. Fortælleren kender og kan give os indblik i personernes tanker og følelser, og vi ser handlingen gennem personens øjne. Ydre synsvinkel er når fortælleren står udenfor handlingen. Han beskriver handlingen og personerne udefra som en fotograf der med sit kamera afgør hvad der skal vises. Som læser må vi selv, læse mellem linjerne, og tolke hvad vi tror personerne tænker udfra det de siger og det de gør.

# data[].attributes.headline
Den person i teksten, som fortælleren knytter sig til, bærer synsvinklen

# data[].attributes.subject
Den person i teksten, som fortælleren knytter sig til, bærer synsvinklen

# data[].attributes.body
Hvis der er tale om en jeg-fortæller, er det altid jeg’et, der bærer synsvinklen. Synsvinklen ligger hos jeg’et.

Hvis der er tale om en anonym fortæller, en ”3. persons fortæller”, ligger synsvinklen hos den person, som fortælleren knytter sig til og som læseren primært oplever fortælleren igennem. Denne person bærer altså synsvinklen.
Synsvinklen kan godt skifte igennem teksten, sådan at læseren først oplever handlingen fra én af personernes synsvinkel og senere fra en andens – og måske siden en tredjes.

# data[].attributes.body
I en jeg-fortælling kan der sagtens være passager, som står i 3. person, fordi jeget fortæller om andre end sig selv.

Eksempel
Sådan er det i eksemplet her fra novellen En flinker fyr:
"Orla hamrede sin knytnæve ned i køkkenbordet og gik sin vej og smækkede med døren. Jeg kunne se ham gå over mod Kalles hus. Der stod en betjent i indkørslen, som kom hen mod ham. De snakkede sammen."

# data[].attributes.headline
Der fortælles i 3. person: Den anonyme fortæller

# data[].attributes.subject
Der fortælles i 3. person: Den anonyme fortæller

# data[].attributes.body
Som regel vælger forfatteren at lade sin fortæller være anonym. Det betegner man traditionelt som en 3. person-fortæller.
Hvis en fortæller taler om sig selv, gør den det altid i 1. person. Men en 3. person-fortæller er en, der ikke taler om sig selv, fordi den ikke er en del af historien. I stedet taler den om historiens personer med brug af 3. person (han, hun, Peter, børnene, de).
I modsætning til jeg-fortælleren, der tærder frem som person i handlingen, er 3. person-fortælleren altså mere skjult og anonym, fordi den taler om andre end sig selv.

Eksempel
Sådan her begynder fx novellen Den rigtige verden:
"Da Johan vågnede første gang, var det mørkt. Hans forældre var på vej op ad trappen."

# data[].attributes.body
En 3. person-fortæller, der kan gå ind og ud af personerne og se ind i flere personer på én gang, er en alvidende fortæller. En alvidende fortæller kan også tilføje fortællerkommentarer og viden om handlingen eller novellens verden, som personerne ikke selv har kendskab til - fx i fortiden eller fremtiden.

# data[].attributes.body
3. person-fortælleren kan også placere sig inde i en person og gengive personens tanker og følelser. Så er det en personbunden fortæller.

# data[].attributes.headline
Observerende fortæller              Der er forskellige typer af 3. person-fortællere. For eksempel kan nogle 3. person-fortællere blot iagttage og fortælle om en eller flere personer udefra. Fortælleren observerer og gengiver så personernes adfærd og tale. Det kaldes den observerende fortæller.

# data[].attributes.subject
Observerende fortæller              Der er forskellige typer af 3. person-fortællere. For eksempel kan nogle 3. person-fortællere blot iagttage og fortælle om en eller flere personer udefra. Fortælleren observerer og gengiver så personernes adfærd og tale. Det kaldes den observerende fortæller.

# data[].attributes.body
Utroværdig eller upålidelig fortæller: En fortæller kan være utroværdig. For eksempel fordi fortælleren prøver at bilde os noget ind, eller fordi han gemmer sig bag ironi eller løgn. Den upålidelig fortæller er som regel usolidarisk overfor sin hovedperson og gør grin med hovedpersonen i det skjulte. Hvis man som læser ikke finder ud af at fortælleren er utroværdig risikerer man at misforstå teksten.

# data[].attributes.body
* Hos jeg-fortæller ligger synsvinklen på en bestemt person. Det er altså igennem denne person, vi får gennemgivet historien.
Synsvinklen er indre, fordi fortælleren kan beskrive tanker og følelser hos personen. Altså det som man ikke kan se udefra.
Jeg-fortælleren er som regel god til at skabe identifikation hos læseren. Som læsere, må vi ikke sætte lighedstegn mellem jeg-fortælleren og forfatteren

# data[].attributes.body
Måske tænker du ikke over det. Men det første, du møder, når du læser en novelle, er faktisk den stemme, der fortæller historien. Tekstens forfatter har skrevet teksten. Men det er ikke forfatteren, der er tekstens fortæller. Forfatteren vælger den stemme, der skal fortælle historien, og forfatteren kan vælge mellem forskellige måder at gøre det på.

# data[].attributes.body
Det er karakteristisk for novellen, at den overrasker os. Det kan være den sidste af følgerne efter begivenheden, som giver en definitiv afsløring. Der springer en bombe! Eller det kan være en åben slutning, hvor vi ellers lige troede, at det hele var faldet til ro. Selve begivenheden kan også være flyttet om til sidst. Man kan aldrig vide sig helt sikker med noveller.

# data[].attributes.body
Novellen er en kort tekst, og den viser os kun en enkelt begivenhed og dens følger. Modsat romanen, som kan følge et eller flere menneskeliv med mange forskellige begivenheder og følger.

# data[].attributes.body
Begivenheden får altid nogle følger. Og det er følgerne, der fylder mest i novellen. Det kan være mange forskellige slags følger, men den verden, der skildres i novellen, er på en eller anden måde anderledes, efter at begivenheden er sket.
Begivenhed og følge er det samme som årsag og virkning.

# data[].attributes.body
Begivenheden kan være en stor og dramatisk begivenhed, som enhver kan se, eller en lille privat begivenhed, som ikke bemærkes af andre end den hovedperson, der oplever den. Eller måske er der slet ingen af novellens personer, der lægger mærke til begivenheden. Måske bliver begivenheden knap nok beskrevet i novellen.

# data[].attributes.body
I en novelle er der næsten altid en begivenhed, som får nogle følger (konsekvenser) for en eller flere af personerne. Begivenheden er det centrale tidspunkt i novellen – der hvor den tilstand, som hovedpersonen har været i, brydes eller forstyrres. Efter begivenheden vil et eller andet altså være afgørende forandret.
Måske synes vi, at novellens personer opfører sig mærkeligt. Men når vi forstår personernes adfærd som følge eller konsekvens af en begivenhed, kan det være novellen for alvor giver mening. Begivenhed og følger er det samme som årsag og virkning.

# data[].attributes.body
Hvor lang tid spænder novellens handling over? Der er to forskellige former for tid:

Nettotid: Det eller de tidsrum, som der fokuseres på i novellen. Dvs. det handlingsforløb, der skildres direkte.

Bruttotid: Det handlingsforløb, der skildres i novellen, har en forhistorie. Måske er der sket noget tidligere, som har betydning for handlingen, og denne forhistorie omtales måske i novellen. Selve historien og forhistorien udgør tilsammen novellens bruttotid.

# data[].attributes.body
Hvor foregår novellen? Hvilke fysiske rammer omgiver novellens personer? Hvilken type sted (villa på Strandvejen eller boligblok?), og hvilken type genstande (BMW eller Christiania-cykel, rødvin eller håndbajer)? Som læsere får vi indsigt i novellens sted eller miljø, når vi undersøger de mennesker, der optræder i novellens univers. For det er ved at undersøge de mennesker, der bor et sted, at vi kan danne os et billede af novellens miljø. Vi må også forholde os til, hvordan personernes indre værdier passer sammen med de omgivelser, de er i.

# data[].attributes.body
Når du læser en novelle, træder du ind i novellens univers. Vi orienterer os i novellens univers ved at undersøge det sted, som teksten udfolder sig, og den tid, som handlingen spænder over. På den måde kommer vi tæt på novellens miljø.

# data[].attributes.body
Man tænker ikke over det. Men det første man møder, når man læser en novelle, er faktisk den stemme, der fortæller historien.
Tekstens forfatter har skrevet teksten. Men det er ikke forfatteren, der er tekstens fortæller. Forfatteren vælger den stemme, der skal fortælle historien, og forfatteren kan vælge mellem forskellige måder at gøre det på.

# data[].attributes.body
En anden slags fortolkningsnøgle er symbolet. Et symbol kan være en genstand eller en figur, som har en særlig betydning, fordi det har nogle bestemte associationer eller ofte bruges i bestemte sammenhænge. Fx er en ugle ofte symbol på klogskab og et hjerte ofte symbol på kærlighed. På den måde betyder de mere, end at de blot er til stede som genstande eller figurer i novellen, og de kan derfor pege på temaer i teksten.

Men symboler kan også være mindre tydelige. Hvis der i en tekst fx står, at det er koldt, så kan det være en beskrivelse af vejret. Men kulden kan samtidig være et symbol på, hvordan de mennesker, der går i det kolde vejr, har det med hinanden. Symboler kræver fortolkning, før deres betydning træder frem.

# data[].attributes.body
En tolkningsnøgle kan være, at der dukker en lille historie op i novellens hovedfortælling. Den lille historie handler tilsyneladende om noget helt andet end den store – og så alligevel ikke. For den lille historie kan hjælpe os til at fortolke og forstå novellens tema. Det kan du opleve et eksempel på i novellen Den rigtige verden her i forløbet.

# data[].attributes.body
Novellens tema er det, novellen drejer sig om. Temaet belyses somme tider af noget i teksten, som ikke er en direkte del af hovedhistorien, og som ikke er nødvendig for, at historien kan fortælles. Det kalder vi for tolkningsnøgler, fordi de kan fungere som en vej ind til at finde novellens tema.

# data[].attributes.headline
Generelt om genretrækkene for en novelle 

# data[].attributes.subject
Generelt om genretrækkene for en novelle 

# data[].attributes.body
* En handling
* Få personer
* Strækker sig ikke over flere dage
* Ikke særlig godt kendskab til personerne
* En konflikt
* Har ofte en brat afslutning
* Begrænset antal sider
* Åben slutning
* Det der sker forandrer personens eller personernes liv, eller vender ting på hovedet.
* Novellen kan handle om et bestemt problem for hovedpersonen.

# data[].attributes.body
* En novelle er en kort, opdigtet fortælling. Handlingen udspiller sig på et enkelt eller et par steder og strækker sig over kort tid. Persongalleriet består som regel kun af få personer

# data[].attributes.body
* At underholde og få læseren til at tænke over det, novellen drejer sig om.

# data[].attributes.body
* Sproget er beskrivende og sanseligt.

* Der er ofte direkte tale

* Fortælletempoet er lavt ved vigtige begivenheder.

# data[].attributes.body
* Novellen har kun et handlingsforløb

* Handlingen strækker sig over kort tid.

* Der er få personer.

* Handlingen udspilles på et eller få steder.

* Der er en tydelig konflikt, som udvikler sig gennem novellen.

* Begyndelsen kan oplyse om hvem, hvor og hvornår.

* I midten udvikler konflikten sig, ved at der indtræffer vigtige begivenheder - vendepunkter.

* Konflikten når et højdepunkt - klimaks

* Slutningen kan være åben eller lukket.

# data[].attributes.body
En novelle er en kort fortælling, hvor der sker en begivenhed. Begivenheden har nogle følger (konsekvenser) for en eller flere af personerne i teksten, og det er ofte det, der fylder i novellen. Begivenheden forstyrrer altid den orden, der var, før begivenheden indtraf. Måske er det netop derfor, at en novelle hedder en novelle, for ordet betyder egentlig en lille nyhed.
Noveller er kortere end romaner, og moderne noveller - fra efter ca. år 1900 - er ofte meget korte ”short stories”.

I forløbet skal du arbejde med tre moderne noveller. De er skrevet i 00’erne af tre af Danmarks bedste novelleforfattere, og de handler alle tre om relationen mellem mennesker. Du bliver klogere på novellen som genre, og du lærer en måde at arbejde med noveller på, som du kan bruge, når du skal læse og analysere noveller fremover.