# data[].attributes.body
Børn deler deres tid mellem to verdener, derhjemme og i institutionen. Jo bedre det pædagogiske personale og forældrene arbejder sammen, des bedre muligheder for at klare sig godt i livet giver vi børnene.

Vi ved fra forskningen, at en god kontakt og samspil mellem pædagogisk personale og forældre er en afgørende faktor for, at barnet føler sig tryg og forbinder det med noget positivt at gå i dagtilbud. Derfor er det så vigtigt at få sat på dagsordenen.

Vi vil i Thorbjørns situation have løbende samtaler med hans forældre så de hele tiden kan følge med i vores process i børnehaven. Vi vil foreslå forældrene at sætte en talepædagog på ham, for at give ham den fokus han har brug for. Forældrene skal komme med deres tanker omkring processen så vi på bedste vis kan få dem indraget i alt der foregår med Thorbjørn.

# data[].attributes.body
Kl. 19:00 – 19:15 Kaffe, te & kage

Kl. 19:15 – 20:00 Oplæg om sproglig udvikling, legemønstre & legetyper 0-5 år

20:00 – 21:00 Workshops med info om sproglig udvikling aldersopdelt 0-3 & 3-5

21:00 Tak for i aften

# data[].attributes.body
Måden vi vil tilrettelægge præsentationen er ved hjælp af PowerPoint. På den måde for vi den rette information ud til forældrene på en visuel og komfortabel måde. PowerPoint er en rigtig god måde at videregive informationer på så alle parter for noget ud af det.

Efter PowerPoint præsentationen vil vi lave 2 workshops. En med informationer med børn fra 0-3 år og en med informationer med 3-5 år. Ved begge workshops vil der stå en pædagog som har en bred viden indenfor børnenes udvikling sprogligt. Der vil også være flyers, billeder, hæfter og bøger hvor selv samme viden fremgår. Ved brugen af workshops for vi engageret forældrene mere ind i børnenes verden om hvordan de har det og hvad de kan og det mener vi er vigtigt for at give forældrene de bedste værktøjer til at hjælpe deres børn hjemme i tryggere rammer.

# data[].attributes.body
Forældresamarbejde foregår på mange forskellige niveauer: forældremøder og -samtaler, daglig kommunikation, pædagogisk dokumentation og forældrebestyrelser.

Forældresamarbejdet starter den dag barnet skal starte i en institution. Allerede ved det første møde hvor forældrene bliver vist rundt. Der bliver lagt en fælles forventningsafstemning mellem personalet og forældrene. Det er vigtigt at forældrene ved, hvad de kan forvente af institutionen og hvad institutionen forventer af dem. Det kan fx være at de fortæller hvad tøj barnet skal have med hvilke tidspunkter børne helst skal være afleveret på osv. Modsat skal forældrene også have mulighed for at fortælle om deres forventninger. Det er også ved det møde at forældre bør fortælle så meget om deres barn, så det pædagogiske personale for et begyndende kendskab til barnet fx hvor meget barnet sover, hvad kan han/hun ikke lide osv. Det er vigtigt at det pædagogiske personale altid har i baghoved at forældre er eksperter i viden om deres egne børn, og det pædagogiske personale er eksperter i almen viden om børn.

Den daglige kontakt med forældre.

Det er vigtigt, at forældre føler sig velkommen i institutionen derfor er det vigtigt at pædagogen er klar til at modtage både barn og forældre i hente og bringe situationer. Så som at sige godmorgen til barnet og se dens forældre, personalet kan fx spørge ind til hvordan barnet har sovet eller om han/hun har spist godt med morgenmad. En lille ting så forældrene føler at de og deres barn er blevet set. Når forældrene henter om eftermiddagen og spørg ind til hvordan deres barn har haft det, skal man ikke blot sige at det er gået fint. For så slutter samtalen der og forældrene har ikke fået svar på deres spørgsmål. Men fortæl hvad der er sket i løbet af dagen eller noget som beskriver at barnet har haft det godt. så forældrene har noget de kan snakke med barnet om, men også så de kan se at man har observeret barnet i løbet af dagen. Forældre er forskellige, så det er utrolig vigtigt at man som personale, ved hvordan man skal tale med de forskellige forældre. Her har jeg nogle eksempler på hvilke forældre som er ude i institutionen

Der er de omsorgssvigtende forældre- dem som ikke giver deres barn flyverdragt med om vinteren

De diskussionslystne forældre- dem som skal tage alle ting op til en debat

De forældre der står af- forældre som ikke kan overskue institutionen

De meget karriereorienterede- er som regel forældre som aflevere tidligt og henter sent

De almindelige gode forældre- dem som er til stede og gerne vil samarbejde

# data[].attributes.body
Der findes 4 legetyper

Citat Margrethe Brun Hansen Rød stue kalde

1. ”Børn bruger legen til at bearbejde konflikter og angstfulde tilstande. Legen bruges til at vende afmagt til magt, så den psykologiske sundhed kan bevares. Børnene magter altså at omsætte virkeligheden til leg”

2. ”Børn bruger legen til at lære at knytte venskaber. De lære sociale hensyn og regler og lære deres plads i et hierarki.”

3.” Børn bruger legen til at udvikle identitet og afprøve forskellige roller. Hvordan er det at være god/ond, rig/ fattig, prinsesse/monster osv.?”

4. ”Børn bruger legen til at udvikle motoriske færdigheder, så de bliver helt automatiske, når de nærmer sig skolealderen.”

”Børn bruger legen til at bearbejde konflikter og angstfulde tilstande. Legen bruges til at vende afmagt til magt, så den psykologiske sundhed kan bevares. Børnene magter altså at omsætte virkeligheden til leg”

Et eksempel på hvordan barnet kan bruge legen til at vende afmagt til magt, så den psykologiske sundhed bevares. At et barn er blevet så bange for at der ligger krokodiller i hans legetøjs kasse så han vil ikke sove, også selvom hans forældre har åbnet kassen, for at vise ham at der ingenting er. Men han er stadig overbevist om at de er der. Og det er her at børn har svært ved at skelne mellem fantasi og virkelighed og at de mange gange bliver bange for deres egne fantasi når det bliver mørkt. Så når han kommer i børnehave så skal han måske ud og slå krokodiller ihjel da de har plaget ham hele natten. Så kan legen hjælpe ham til at få sin angstfyldte afmagt til magt, så hans psykiske sundhed kunne bevares for denne dag. For det kan godt være at han bliver bange igen om natte, men han har dog legen igen næste dag. Legen kan leges igen og igen.

# data[].attributes.headline
Dag 1 - Mindmap sprogligudvikling 2 år 2

# data[].attributes.subject
Dag 1 - Mindmap sprogligudvikling 2 år 2

# data[].attributes.body
Hvilke nogle overvejelser har vi gjort os og hvad er anderledes?

Vi har valgt at bevæge os over i en meget mere fysisk æstetisk atmosfære for både børn og voskne. Hele rummet er af bløde matrialer. Ved siden af døren er der udefra en trappe op til en rutjebane så man kan rutje ind i rummet og ned i en bunke puder som sidder fast i gulvet. På væggende sidder der farvede bløde knopper med forskellige former. Fra døren går der en sti som bølger gulvet for at give rummet mere bevægelse og liv. Stien ender ved en søjle med puder omkring. Under stien er der et blødt hus med 2 vinduer. Nede i venstre hjørne befinder der sig en trappe af puder som til sidst ender i et plato som børnene kan sidde og lege på. Vi mener at niveau i omgivelserne giver æstetiske oplevelser som sætter hverdagen i et andet lys end børnene er vandt til.

# data[].attributes.body
Her kan man se at der er legetøj i vindueskammene. Og derfor har børnene rig mulighed for at lege med det.

# data[].attributes.body
Det blå værelse - Deres legetøj er meget organiseret, og har hver deres faste plads. Som du kan se i hjørnet på billedet er der en lilla og blå kasse, og derfor har børnene nemt ved at rydde op, hvis pædagogerne siger at hesten skal i den blå kasse, så ved børnene præcis hvor hesten skal hen og stå.

# data[].attributes.body
Dette billede er et maleri, som nogle af forældrene har malet. Her kan man se de har valgt at gøre brug af de svage farver, så børnene selv kan danne deres indtryk af billedet, som de går meget op i hos børnehaven. Hesten ville pædagogerne godt have haft at farven på hesten var i en svagere farve, og uden øjne.

# data[].attributes.body
Lege køkken
På dette billede ser man et lille lege køkken hvor alt er lavet af træ. Der var også madvarer som var strikket.

# data[].attributes.body
Religiøse billeder
Vidar Skolens Børnehave Regnbuen er en lettere religiøs institution med forskellige billeder af religiøse personligheder .og hver billedet har personalet hele historien om.

# data[].attributes.body
Spisestue
Her sidder de mindste børn i børnehaven, når de skal spise. De sidder i hyggelige omgivelser som skal gøre oplevelsen mere hjemmelig og velkendt.

# data[].attributes.body
Kommunikationspolitik – Nordvest børnehus

Mellem forældre og personale er der forskellige kommunikationsformer som vi benytter os af. I gennem tiden er det hele blevet mere digitalt og det er derfor vigtigt at vi udvikler os i takt med det. God kommunikation mellem børnehave og hjem er en forudsætning for et godt samarbejde.

For al kommunikation gælder det at holde en god tone, saglighed og åbenhed.

Da vi har det fælles formål, at holde en udbytterig dialog til gavn for det enkelte barn, dennes familie og det overordnede børnefællesskab

Mundtlig kommunikation

I hverdagen taler vi med forældrene om barnets dag, almene trivsel og hvis der skal laves aftaler (fx 3 mdrs. samtale) eller lign.

Opleves det at forældrene retter kritik af institutionen eller stiller spørgsmål, som personalet vurderer ikke selv at kunne svare på, så henvises forældrene til ledelsen. Det er altid hensigten, at indgå i anerkendende og konstruktiv dialog mellem forældre og personale.

Skriftlig kommunikation

Skriftlig kommunikation foregår i forlængelse af mundtlig dialog fx når der skal aftales tid til div. samtaler. Dette kan også være en påmindelse fra institutionens side om, at der mangler bleer eller skiftetøj i form af seddel i garderoben eller lign.

Hvert barn i børnehaven har en kontaktbog som er beregnet til korte neutrale beskeder fra og til forældrene. Fx ”Thorbjørn holder fri i morgen”, eller ”Benjamin skal have en ekstra bluse på inden han skal på legepladsen”.

Elektronisk kommunikation

Vi har en forventning om at begge forældre er oprettet i tabulexog dagligt orienterer sig via tjekindtavle, app. eller pc adgang om meddelelser, beskeder og aktiviteter, således at de er i stand til at forholde sig aktivt til relevant information. Desuden dokumenteres der med dagbogsopslag og billeder på tabulex.

Her er det vigtigt at fremhæve, at man hver dag skal huske at tjekke sit barn ind ved ankomst og ud ved afhentning, da det er personalets mulighed for at have et ansvarligt opsyn for de tilstedeværende børn.

# data[].attributes.body
Det blå værelse - I dag har vi været på besøg hos Vidar Skolens Børnehave Regnbuen, som er en Rudolf Steiner børnehave. Vi har observeret hvordan børnehaven er indrettet æstetisk og fået snakket med både lederen og de ansatte på stedet.

# data[].attributes.body
Interviewguide – Personale

Hvilke overvejelser har i gjort jer når i har skulle indrette de forskellige fysiske rum?

De overvejelser de har lavet er at det skal være æstetisk. Der skal være en masse sanse indtryk. De går meget op i at der skal være smukke farver over det hele, men farverne skal være svage farver, så børnene selv kan danne deres indtryk i rummene. De går meget op i kvalitet, så derfor ser de helst at deres gardiner er lavet af silke. Deres institution ligner et hjem, og det gør at de føler en anden form for hygge. Deres indretning der går de meget op i at alt skal stå pænt, og der skal være noget i deres vindueskamme, så børnene har muligt for at lege med tingene.

Hvilken betydning har det fysiske rum for trivslen hos børnene?

60 %, det har stor betydning at man kommer ind i et smukt rum. Det er menneskerne der er bruger af institutionen der skaber det smukke i rummene.

Hvilken betydning har det fysiske rum for udviklingen hos børnene?

Det har en betydning for deres udvikling, da de får mange sanse indtryk, de udvikler også deres sanser igennem de fysiske rum.

Hvilken betydning har det fysiske rum for læring hos børnene?

De har malet billeder på væggen, som er i svage farver, så børnene selv kan danne deres egne billeder oppe i deres kognitive skemaer. De har farver i forskellige farver, så når pædagogerne siger de skal ligge hesten i den blå kasse, så ved børnene helt præcis hvilken kasse den skal ligges i.

I kommunale institutioner gør de brug af eks. vis børnemiljøvurdering, gør i brug af dem eller har i noget andet?

De er pålagt at bruge læreplaner og børnemiljøvurderinger. De gør også brug af APV

Hvor meget indflydelse har børnene haft på indretning, har de stadig indflydelse?

De har ikke nogen indflydelse som sådan, hver dag bliver alle vindueskarme udsmykket med forskelligt legetøj så børnene får

Er vi enige i de overvejelser som det pædagogiske personale har gjort sig ifølge indretning af rummene?

Vi har snakket i vores gruppe om vi er enige omkring deres indretning af rummene, og det er vi. Vi synes at indretningen af institutionen er vel overvejet og igennem tænkt. Børnene har rig mulighed for at lege med forskellige ting, da der som sagt er legetøj overalt, men opstillet på en pæn og ordentlig måde.

Interviewguide – Børn

Hvad synes du er det sjoveste i hele børnehaven?

Synes du der er mange farver i børnehaven eller må der gerne være flere?

Hvor kan du bedst lide at være henne i børnehaven?

# data[].attributes.headline
Dag 2 - Kommunikation og sprogstimulering

# data[].attributes.subject
Dag 2 - Kommunikation og sprogstimulering

# data[].attributes.body
·      Hvor udviklet bør sproget hos en to årige være?

Se mindmap

·      Hvordan kan du spotte, at Thorbjørns sprog ikke er udviklet aldersvarende?

Det kan vi ved at se han bliver ked af det, frustreret eller sur når han prøver at kommunikere med de andre børn. I situationer hvor Thorbjørn er presset til at udtrykke sig verbalt kan han godt komme til at være meget udad reagerende overfor de andre børn. Vi kan se at Thorbjørn ikke er sproglig aldersvarende da han ikke bruger sin gestik idet han prøver at fortælle hvad han vil.

·      Hvilken rolle spiller sprogtest?

Sprogtest spiller den rolle at den kan give et overblik over hvilke områder der skal tages ekstra hånd om i forhold til Thorbjørns sproglige udvikling.

·      Er de obligatoriske?

»§ 11. Kommunalbestyrelsen har ansvaret for, at der gennemføres en sprogvurdering af børn i alderen omkring 3 år, der er optaget i et dagtilbud, hvis der er sproglige, adfærdsmæssige eller andre forhold, der giver formodning om, at barnet kan have behov for sprogstimulering.

Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at sprogvurderingen efter stk. 1 og 2 fremrykkes til børn i alderen omkring 2 år. Kommunalbestyrelsen kan i forbindelse med sprogvurderingen i alderen omkring 2 år inddrage andre forhold end sprog hos barnet.

Så i Thorbjørns tilfælde er der mulighed for at kunne lave en sprogtest på ham.

# data[].attributes.body
·      Hvordan vil du stimulere Thorbjørns udvikling ud fra den adfærdspsykologiske tilgang?

Det vi vil gøre er at observere Thorbjørn, omkring hvilke ydre påvirkninger der går ind og påvirker hans indre. Vi vil gå ind og se hvad der gør at Thorbjørn reagere som han gør. Vi skal kigge på hvilken gestik han bruger og om han giver os nogle tegn som vi muligvis overser, og derfor har svært ved at kommunikere med os.

·      Hvordan vil du stimulere Thorbjørns udvikling ud fra den kognitive psykologiske tilgang?

Thorbjørn skal igennem de kognitive skemaer, det vil vi gøre ved at gøre det konkret og visuelt. Vi understøtter med billeder. Thorbjørn skal lave grimasser for at få en fornemmelse af de forskellige følelser vi kan få og hvordan vi ser ud når vi har de forskellige følelser.

·      Hvordan vil du beskrive Thorbjørn ud fra udviklingspsykologiske tilgang?

Thorbjørn er stadig indenfor normalområdet, dog lidt længere bagud sprogligt i forhold til gennemsnitsalderen. Thorbjørn er fysisk udviklet alderssvarende.
Bowlbys teori om den sikre base, er at vi skal have skabt en sikker base for Thorbjørn til en pædagog, og hos denne pædagog er det så der han skal hente opmuntring og tryghed fra så kan derfra også kan få skabt relationer til andre børn. Det er vigtigt for Thorbjørn

at være en del af et fællesskab og det skal hans sikre base hjælpe ham med. Vi skal have ham inkluderet i fællesskabet som de har i vuggestuen.

Erikssons identitetudvikling består af otte faser eller kriser. Thorbjørn er 2 år og i følge eriksson så er Thorbjørn på den fase som hedder selvstændighed eller skam. 1,5-3 år. I denne fase er barnet nysgerrig og vil gerne udforske verden. Hvis omsorgspersonerne har forståelse for barnets nysgerrighed og lyst til at udforske verden, vil barnet blive opmuntret i sin udforskning. Modsat kan barnet udvikle skam hvis barnet bliver irettesat eller kritiseret i hvad barnet gør.

Thorbjørn er bagud i sin udvikling med relationer, så derfor ligger Thorbjørn på den første fase som hedder tillid og mistillid 0-1,5 år. I denne periode er barnet afhængig af sine omsorgspersoner for at få sine basale behov dækket. Som kan være varme, trøst og kommunikation. Hvis barnet får dækket disse behov så kan barnet udvikle tillid til omsorgspersonerne og til andre personer. Og det er det Thorbjørn mangler, da han som sagt er bagud i sit sprogudvikling. Så vi skal gå ind og støtte ham og hjælpe ham til at få knyttet et bånd til pædagogerne og de andre børn. Og derfra kan skabe nogle relationer.

·      Hvordan vil du observere Thorbjørn?

Vi vil observere Thorbjørn, for at vi så kan se hvordan han agerer i samspil med de andre børn i lege og aktiviteter. Vi vil dokumentere vores observationer ved at skrive dem ned og ved at filme nogle forskellige lege/aktiviteter situationer på den måde kan vi se udviklingen Thorbjørn går igennem og har mulighed for at vise Thorbjørns forældre hvilke problematikker han har og hvordan vi arbejder med dem.

·      Hvilke tegn fra barnet vil du især være opmærksom på, for at afdække Thorbjørns udvikling?

Vi vil være meget opmærksom på ved hjælp af observationer at kunne gå ind og støtte Thorbjørn i de situationer hvor han bliver frustreret over han ikke kan få sagt det han gerne vil sige. Under aktiviteterne vil vi observere om Thorbjørn gør brug af de redskaber vi har givet ham.

# data[].attributes.body
-  Vi alle mødes til tiden med mindre andet er aftalt

-  Alle er deltagende i opgaverne gennem hele forløbet

-  Vi holder pauser alt efter hvad vi har brug for eller hvis andet er aftalt

-  Vi laver en gruppe via Facebook hvor vi kan sende opgaver eller informationer til hinanden

-  Spise pauser bliver afholdt efter behov eller hvis andet er aftalt

# data[].attributes.body
Kommunikation og sprogstimulering