# data[].attributes.headline
Sama  reprodukcijsko kloniranje ne vidim kot rešitev. Problem je, da ima klon enako DNK kot prvotni osebek in je zaradi tega podvržen enakim problemom. V primeru da je prvi osebek podrvržen neki bolezni in zaradi tega umre, bo isto tudi s klonom. Če pa gledamo z vidika življenskega prostora...je ljudi na zemlji že preveč s kloni  bi se to še poslabšalo.

# data[].attributes.subject
Sama  reprodukcijsko kloniranje ne vidim kot rešitev. Problem je, da ima klon enako DNK kot prvotni osebek in je zaradi tega podvržen enakim problemom. V primeru da je prvi osebek podrvržen neki bolezni in zaradi tega umre, bo isto tudi s klonom. Če pa gledamo z vidika življenskega prostora...je ljudi na zemlji že preveč s kloni  bi se to še poslabšalo.

# data[].attributes.body
-Tara K.-

# data[].attributes.body
V teoriji je reševanje neplodnosti z reprodukcijskim kloniranjem izvedljivo. Menim pa, da ni smiselno. Če namreč uporabimo jedro telesne celice osebe, ki je neplodna, se bo ta težava prenesla tudi na potomca. Tega si seveda ne želimo, zato menim, da kloniranje v tem primeru ne pride v poštev.

Nik Pernek

# data[].attributes.body
Reprodukcijsko kloniranje bi lahko bilo eden od načinov reševanja neplodnosti pri človeku, vendar je po mojem mnenju nesmiseln. Pri kloniranju dobimo osebke, ki so genetsko popolnima enaki zato so enako odporni ali bolje rečeno enako ne odporni oz. občutljivi na povzročitelje določenih bolezni. Tako bi ob izbruhu neke bolezni lahko umrlo bistveno več ljudi kot pa bi  jih sicer.
Klara Kranjc

# data[].attributes.body
Menim, da je reprodukcijsko kloniranje za reševanje neplodnosti nesmiselno, saj bi potomci bili enaki enemu od staršev.

Klara B.

# data[].attributes.body
Reševanje plodnosti z reproducijskim kloniranjem bi bilo možno, a bi imeli potomci podoben problem kot starši. Tako bi se lahko vrteli v začaranem krogu neplodnosti.

Gašper Koler

# data[].attributes.headline
Uporaba reprodukcijskega kloniranja oziroma  nuklearnega transferja  bi bila v določeni meri izvedljiva, vendar obstaja zelo velika verjetnost, da bi se težave staršev prenesle na potomce, kar pa seveda ni naš cilj. Sama menim, da v tem primeru reprodukcijsko kloniranje ni izvedljivo, saj si ne želimo povečati stopnje neplodnosti pri ljudeh.

# data[].attributes.subject
Uporaba reprodukcijskega kloniranja oziroma  nuklearnega transferja  bi bila v določeni meri izvedljiva, vendar obstaja zelo velika verjetnost, da bi se težave staršev prenesle na potomce, kar pa seveda ni naš cilj. Sama menim, da v tem primeru reprodukcijsko kloniranje ni izvedljivo, saj si ne želimo povečati stopnje neplodnosti pri ljudeh.

# data[].attributes.body
Ana Tompa

# data[].attributes.body
Kljub možni izvedljivosti reprodukcijskega kloniranja pri človeku v prihodnosti, menim, da to ni najboljša rešitev, kar se tiče problema neplodnosti, saj ob enakem dednem zapisu tudi otrok imel težave z neplodnostjo.

Marcel K.

# data[].attributes.body
V teoriji bi lahko reproducijsko kloniranje predstavljalo nov način reševanja neplodnosti pri človeku, vendar se mi ne zdi smiselno, saj bi gene za neplodnost prenesli na potomca in bi le-ta imel enake težave.

-Janja Pajk-

# data[].attributes.body
S pomočjo reproducijskega kloniranja ne bi ravno veliko naredili glede neplodnosti, saj bodo potomci te osebe prav tako tudi neplodni, tako da bi s tem naredili več škode kot pa koristi.
Manca Srakar

# data[].attributes.body
Menim, da je to ne smisleno, saj nevem kdo bi si želel imeti otroka, ki je klon njemu oz partnerju.
Alenka Alukić

# data[].attributes.body
Jaz osebno se ne stinjam s tem, da bi neplodnost reševali s kloniranjem, saj se na splošno ne strinjam s kloniranjem oseb. Poleg tega pa je trenutno to skoraj nemogoče saj v večini primerov osebek ne uspejo klonirati že s prvim poskusom. Poleg tega pa se pojavijo tudi težave pri dednih boleznih, saj se te s kloniranjem prenesejo tudi na klon.
Ana Maja

# data[].attributes.body
Mislim, da reprodukcijsko kloniranje ne bi bilo dober način reševanja plodnosti, saj bi po kloniranju dobili osebek, ki bi podedoval bolezni starševskega osebka, prav tako bi bil neploden. Prav tko mislim, da ne bi nihče imel sebi enakega otroka.
Matic Kapš.

# data[].attributes.headline
Reprodukcijsko kloniranje ne vidim kot rešitev, saj bi bili potomci gensko enaki staršem. Stem pa bi zmanjševali gensko pestrost.

# data[].attributes.subject
Reprodukcijsko kloniranje ne vidim kot rešitev, saj bi bili potomci gensko enaki staršem. Stem pa bi zmanjševali gensko pestrost.

# data[].attributes.body
Anja Kirar

# data[].attributes.body
To ni rešitev. Z reprodukcijskim kloniranjem bi pridobili osebek s pomočjo dela spolne celice ene ženske in s pomočjo dela telesne celice še neke druge osebe, verjetno očeta. Ker je pri kloniranju na tak način zelo malo možnosti, da se bo novonastala celica množila tudi naprej v telesu nadomestne matere, da ni možno, da bi lahko iz ene same matere sprostili dovolj jajčec, da bi uspelo. Če bi kloniranje uspelo bi bil otrok gensko enak lastniku telesne celice, zato ne bi bil ravno otrok dveh staršev, ampak bi bil klon enega. Mislim, da si nihče od staršev ne želi sebi ali partnerju popolnoma enakega otroka, ali pa da bi bil otrok enak nekemu drugemu, saj si verjetno vsak starš želi imeti otroka, ki je nekaj posebnega in mu na planetu ni enakega.

# data[].attributes.headline
S kloniranjem lahko neka oseba res pride do potomca, ki pa  tehnično gledano ni pravi potomec saj bo imel enako DNK kot starševski osebek in ne bo genetsko raznolik. želja vsakega starša pa je da bo njihov otrok edinstven. Težava je tudi če se je neplodnost pojavila zaradi napake na genu in pri kloniranju se bo tak gen prenesel naprej torej klon bo prav tako neploden. S kloniranjem neplodnosti ni mogoče odpraviti/ pozdraviti. Takšen način reševanja neplodnosti je popolnoma nesmiselen tudi iz vidika izvedbe, saj metoda ni zanesljiva, potrebno je ogromno poskusov in nemogoče je dobiti toliko jajčec od ene same matere.

# data[].attributes.subject
S kloniranjem lahko neka oseba res pride do potomca, ki pa  tehnično gledano ni pravi potomec saj bo imel enako DNK kot starševski osebek in ne bo genetsko raznolik. želja vsakega starša pa je da bo njihov otrok edinstven. Težava je tudi če se je neplodnost pojavila zaradi napake na genu in pri kloniranju se bo tak gen prenesel naprej torej klon bo prav tako neploden. S kloniranjem neplodnosti ni mogoče odpraviti/ pozdraviti. Takšen način reševanja neplodnosti je popolnoma nesmiselen tudi iz vidika izvedbe, saj metoda ni zanesljiva, potrebno je ogromno poskusov in nemogoče je dobiti toliko jajčec od ene same matere.

# data[].attributes.body
Maruška Hrastar

# data[].attributes.body
S to trditvijo se ne strinjam, saj mislim, da s tem ne bi ničesar rešili. Za en uspešen kloniran osebek bi potrebovali 200 do 300 jajčnih celic in če že lahko pridobimo toliko jajčnih celic, se pojavi vprašanje čigavo jedro bi vnesli v to jajčno celico? Od mame ali očeta? To ne rešuje problema neplodnosti, saj bi bil otrok gensko enak materi oziroma očetu in ne bi bil »njun« otrok.

Jana Govednik

# data[].attributes.headline
Menim, da je to res izvadljivo in možno, vendar lahko pride do problemov pri samem potomcu. Klon se lahko sreča z enakimi problemi kot prvotni osebek (npr. z dednimi bolezni). Glede na sam izgled potomca menim, da je to stvar posameznika.

# data[].attributes.subject
Menim, da je to res izvadljivo in možno, vendar lahko pride do problemov pri samem potomcu. Klon se lahko sreča z enakimi problemi kot prvotni osebek (npr. z dednimi bolezni). Glede na sam izgled potomca menim, da je to stvar posameznika.

# data[].attributes.body
Ana Škoberne

# data[].attributes.body
Mislim da je nesmiselno, ker neplodnost z željo po otroku bi lažje rešili z posvojitvijo in tako hkrati pomagali otroku brez staršev poleg tega pa bi bil klon tudi neploden če je popolnoma enak neplodnemu “staršu” tako da bi se to ponavljalo v nedogled.. Marko Požun

# data[].attributes.body
Kloniranje po mojem mnenju ni idealna rešitev. Poleg tega, da je moralno sporno, se tudi samega problema neplodnosti ne rešimo, temveč le predamo problem potomcu.
Julija

# data[].attributes.headline
Menim, da to ni smiselno, saj bi imel otrok okvarjen alel kot starš, in s tem problema neplodnosti ne bi rešili.

# data[].attributes.subject
Menim, da to ni smiselno, saj bi imel otrok okvarjen alel kot starš, in s tem problema neplodnosti ne bi rešili.

# data[].attributes.body
Nuša V.

# data[].attributes.headline
Menim, da bi bilo tako početje nesmiselno, saj bi s tem samo povečali število ljudi, ki imajo probleme z neplodnostjo. Prav tako pa bi bil otrok enak enemu od staršev kar bi pomeni, da bi imel enake lastnosti in tudi napake (npr. okvarjen alel).

# data[].attributes.subject
Menim, da bi bilo tako početje nesmiselno, saj bi s tem samo povečali število ljudi, ki imajo probleme z neplodnostjo. Prav tako pa bi bil otrok enak enemu od staršev kar bi pomeni, da bi imel enake lastnosti in tudi napake (npr. okvarjen alel).

# data[].attributes.body
Klavdija Božič

# data[].attributes.body
Ja, kloniranje lahko predstavlja nov način razmnoževanja. Čeprav tehnično gledano to ni zarodek, ki nastane "tradicionalno", ampak bi se vedno lahko s tem rešili problem neplodnosti.

Anže B.

# data[].attributes.body
Menim, da kloniranje ni rešitev neplodnosti. Prvi problem je, da ima potomec popolnoma enak DNK zapis kot starš in to pomeni, da če ima starš določen alel pokvarjen bo imel otrok zagotovo ta pokvarjen alel, ki morebitno povzroča kakšno dedno bolezen. Moj drugi pomislek pa je ali je sploh smiselno to narediti, saj imamo metode umetne oploditve (in vitro fertilizacija), ki so bistveno učinkovitejše kot nuklearni transfer. Poleg tega pa se pri IVF izvedejo določeni testi, ki preprečijo da bi imel otrok kakršno koli dedno napako.

-Aleksandra Saša Bambič

# data[].attributes.body
Osebki bi bili genetsko identični, torej bi se prenesli tudi vsi okvarjeni aleli. poleg tega, bi bil hčerinski organizem tudi po videzu enak materinskemu kar bi izgledalo izjemno čudno ter neprijetno.