# data[].attributes.body
הטקסט גרם לי לשני רגשות. האחת, הרגשה נוסטלגית ומחשבה על איך בית הספר שלי היה. כשלמדתי מאוד הרחיקו את כיתת אתגר מאיתנו. טיולים שנתיים היינו עם כיתה אחרת וכיתת אתגר הייתה לבד כזה
תמיד ראיתי אותם כחריגים ומעטים. רק כשהייתי מורה חיילת פתאום ראיתי אותם.
ההרגשה השנייה כעס. כעס כי איך זה הגיוני שזאת ההסללה? למה לא מתוך האמת נצא לדרך שמקדמים את שתי הקבוצות? למה צריך לטשטש ולעשות עלאק שיוויון אם זה לא משרת כלום חוץ מלעשות נזק?
אני כועסת שזאת הגישה של משרד החינוך.

# data[].attributes.headline
פתחון עיניים

# data[].attributes.subject
פתחון עיניים

# data[].attributes.body
אני למדתי בבית ספר קטן בו היו שתי כיתות בשכבה והאוכלוסייה שלמדה בו הייתה דיי הומוגנית. עדיין היו בו ערסים ופריקים מאמין שההגדרות האלה קיימות גם מחוץ להגדרה האתנית, אבל כאשר ישנם בבית הספר מזרחים ואשכנזים ישנה הטיה מובנת לאיזה צד כל אחד יפנה.
המאמר ממש פתח את עניי, הפערים שמוצגים בו לצד חוסר המודעות של כל הגורמים, התלמידים והמורים מאוד מעניין.
מסקרן אותי מאוד לדעת באיזה עוד מקומות ישנם פערים נוספים שחבויים מתחת לפני השטח כמו כאן.

# data[].attributes.headline
לא ניתן להתעלם מהעובדות בשטח - יש פחות תלמידים מזרחיים במגמות המדעיות ומסלולי המצטיינים. בעוד כותבי המאמר מנסים לצייר תמונה בה מאחורי עובדות אלו עומדת גזענות, ניסיתי לבחון את הנושא מנקודת מבט נוספת. בעיניי סוגיית האם הדור הקודם למד באקדמיה בהכרח משפיעה על שאיפותייך האקדמיות ובהתאם על השאיפות בבגרות. אם נסתכל על עובדה זו יחד עם הסתכלות היסטורית על אופי העליות,התנהלות המדינה בשנים הראשונות והעובדה שהתרבות האקדמית הייתה רווחת פחות בתרבות המזרחית נוכל להסביר במעט את הקשר. בנוסף נכנס כאן אלמנט נוסף של ההון התרבותי. המושג הון תרבותי שהטביע הסוציולוג בורדייה בצרפת מדבר על נכסים תרבותיים – חברתיים  אשר לא ניתן לרכוש במהלך החיים אלא רק במהלך הילדות. ככלל לתחושתי הממסד בין אם זאת האקדמיה או מערכת החינוך בישראל הוא בעל הון תרבותי אשכנזי – מערבי. ההון התרבותי איתו מגיע ילד מזרחי אשר גדל בשכונה מזרחית ועם חברים מזרחיים שונה מההון התרבותי של הממסד ובהתאם הוא ירגיש פחות בנוח או פחות בבית. אותו ילד מוצא שפה משותפת עם ילדים בכיתת המב"ר או אפילו בבית הספר המקצועי וכך נוצרת לה מעין הסללה שמזינה את עצמה. אני לא מנסה לבטל את השיח על עדתיות-גזענות בטענה שהוא סובייקטיבי או ספציפי אלא לתת הסברים תרבותיים – חברתיים לעובדות המבאסות מהשטח.

# data[].attributes.subject
לא ניתן להתעלם מהעובדות בשטח - יש פחות תלמידים מזרחיים במגמות המדעיות ומסלולי המצטיינים. בעוד כותבי המאמר מנסים לצייר תמונה בה מאחורי עובדות אלו עומדת גזענות, ניסיתי לבחון את הנושא מנקודת מבט נוספת. בעיניי סוגיית האם הדור הקודם למד באקדמיה בהכרח משפיעה על שאיפותייך האקדמיות ובהתאם על השאיפות בבגרות. אם נסתכל על עובדה זו יחד עם הסתכלות היסטורית על אופי העליות,התנהלות המדינה בשנים הראשונות והעובדה שהתרבות האקדמית הייתה רווחת פחות בתרבות המזרחית נוכל להסביר במעט את הקשר. בנוסף נכנס כאן אלמנט נוסף של ההון התרבותי. המושג הון תרבותי שהטביע הסוציולוג בורדייה בצרפת מדבר על נכסים תרבותיים – חברתיים  אשר לא ניתן לרכוש במהלך החיים אלא רק במהלך הילדות. ככלל לתחושתי הממסד בין אם זאת האקדמיה או מערכת החינוך בישראל הוא בעל הון תרבותי אשכנזי – מערבי. ההון התרבותי איתו מגיע ילד מזרחי אשר גדל בשכונה מזרחית ועם חברים מזרחיים שונה מההון התרבותי של הממסד ובהתאם הוא ירגיש פחות בנוח או פחות בבית. אותו ילד מוצא שפה משותפת עם ילדים בכיתת המב"ר או אפילו בבית הספר המקצועי וכך נוצרת לה מעין הסללה שמזינה את עצמה. אני לא מנסה לבטל את השיח על עדתיות-גזענות בטענה שהוא סובייקטיבי או ספציפי אלא לתת הסברים תרבותיים – חברתיים לעובדות המבאסות מהשטח.

# data[].attributes.body
ראיון מעולה בעייני עם שלישיית מה קשור

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מה קשור - העמוד הרשמי

# data[].attributes.attachment_link.title
הכל קשור | חדשות סוף השבוע עם דנה וייס | אז התיישבנו אצל דנה וייס ופתחנו את הלב. דיברנו בין היתר על קריירה, משפחה, עשייה וחברות
מוזמנים להכיר אותנו קצת יותר (ואת ציון בעיקר) 😉💙

החדשות - N12 | By ‎מה קשור - העמוד הרשמי‎ | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
114K views, 4.5K likes, 693 loves, 502 comments, 188 shares, Facebook Watch Videos from מה קשור - העמוד הרשמי: אז התיישבנו אצל דנה וייס ופתחנו את הלב. דיברנו בין היתר על קריירה, משפחה, עשייה וחברות...

# data[].attributes.attachment_link.title
ח"י שיחות עם ערסים - רועי חסן, במדינת אשכנז

# data[].attributes.headline
קריאת המאמר הזה העלתה בי נשכחות רבות מתקופת לימודיי הקריאה העלתה בי בבת אחת כל כך הרבה חוויות ורשמים מתקופתי בתיכון. פתאום נזכרתי בדברים- בחבורות של הפריקים, בחבורות של הערסים, בהקבצות השונות ובדירוג הכיתות לפי קבוצות הילדים. זו הייתה חויה מוזרה עבורי להיזכר בזה, וגם להסתכל על זה מזווית אחרת וחדשה- כאילו מהצד. הרגשתי שנעשה עוול להרבה ילדים בשכבה שלי. אף על פי זאת, אני עדיין מרגישה קצת 'תקועה' בדעותיי. אולי זה בגלל שאני נאיבית או אולי בגלל שמתקשה להאמין שהדברים באמת עובדים ככה. בתוך תוכי עוד מתקשה להאמין ששיטת המיון והדירוג מתבססת על מוצא ועדה. מודעת לכך שבמבחן התוצאה- הנתונים מדברים בעד עצמם. מכירה בחשיבות הגדולה של הבית והסביבה מהם מגיעים התלמידים- תוהה מה בית ספר יכול לעשות כדי כן לתת הזדמנות גם לאלו שמגיעים מרקעים שונים. ועוד בטרם הם מביאים את "ההתנהגויות הגרועות ביותר שלהם" ואת חוסר המוטיבציה ללמוד- רגע לפני זה, לתפוס אותם ולנסות משהו אחר.

# data[].attributes.subject
קריאת המאמר הזה העלתה בי נשכחות רבות מתקופת לימודיי הקריאה העלתה בי בבת אחת כל כך הרבה חוויות ורשמים מתקופתי בתיכון. פתאום נזכרתי בדברים- בחבורות של הפריקים, בחבורות של הערסים, בהקבצות השונות ובדירוג הכיתות לפי קבוצות הילדים. זו הייתה חויה מוזרה עבורי להיזכר בזה, וגם להסתכל על זה מזווית אחרת וחדשה- כאילו מהצד. הרגשתי שנעשה עוול להרבה ילדים בשכבה שלי. אף על פי זאת, אני עדיין מרגישה קצת 'תקועה' בדעותיי. אולי זה בגלל שאני נאיבית או אולי בגלל שמתקשה להאמין שהדברים באמת עובדים ככה. בתוך תוכי עוד מתקשה להאמין ששיטת המיון והדירוג מתבססת על מוצא ועדה. מודעת לכך שבמבחן התוצאה- הנתונים מדברים בעד עצמם. מכירה בחשיבות הגדולה של הבית והסביבה מהם מגיעים התלמידים- תוהה מה בית ספר יכול לעשות כדי כן לתת הזדמנות גם לאלו שמגיעים מרקעים שונים. ועוד בטרם הם מביאים את "ההתנהגויות הגרועות ביותר שלהם" ואת חוסר המוטיבציה ללמוד- רגע לפני זה, לתפוס אותם ולנסות משהו אחר.

# data[].attributes.body
לא ניתן להתעלם מהעובדות בשטח - יש פחות תלמידים מזרחיים במגמות המדעיות ומסלולי המצטיינים. בעוד כותבי המאמר מנסים לצייר תמונה בה מאחורי עובדות אלו עומדת גזענות, ניסיתי לבחון את הנושא מנקודת מבט נוספת. בעיניי סוגיית האם הדור הקודם למד באקדמיה בהכרח משפיעה על שאיפותייך האקדמיות ובהתאם על השאיפות בבגרות. אם נסתכל על עובדה זו יחד עם הסתכלות היסטורית על אופי העליות,התנהלות המדינה בשנים הראשונות והעובדה שהתרבות האקדמית הייתה רווחת פחות בתרבות המזרחית נוכל להסביר במעט את הקשר. בנוסף נכנס כאן אלמנט נוסף של ההון התרבותי. המושג הון תרבותי שהטביע הסוציולוג בורדייה בצרפת מדבר על נכסים תרבותיים – חברתיים אשר לא ניתן לרכוש במהלך החיים אלא רק במהלך הילדות. ככלל לתחושתי הממסד בין אם זאת האקדמיה או מערכת החינוך בישראל הוא בעל הון תרבותי אשכנזי – מערבי. ההון התרבותי איתו מגיע ילד מזרחי אשר גדל בשכונה מזרחית ועם חברים מזרחיים שונה מההון התרבותי של הממסד ובהתאם הוא ירגיש פחות בנוח או פחות בבית. אותו ילד מוצא שפה משותפת עם ילדים בכיתת המב"ר או אפילו בבית הספר המקצועי וכך נוצרת לה מעין הסללה שמזינה את עצמה. אני לא מנסה לבטל את השיח על עדתיות-גזענות בטענה שהוא סובייקטיבי או ספציפי אלא לתת הסברים תרבותיים – חברתיים לעובדות המבאסות מהשטח.

# data[].attributes.body
מה שהכי תפס אותי במהלך הקריאה, הוא הפער שיש מבחינת המציאות בשטח לבין מה שהתלמידים והמורים מספרים. הרגשתי שמצד המורים ישנה מין הסתרה של מחשבותיהם האמיתיות ויפוי של המצב כדי לא להתמודד באמת עם הסטיגמות והמציאות.
אני חושבת בשנת 2022 ובעידן בו אנו חיים, רוב הילדים הם באמת ילדים מעורבים והקושי לזהות את זהות הוריהם היא קשה. אני חושבת שהמושג "ערס" באמת קיבל הגדרה להתנהגות ולאו דווקא למזרחיות ושיש להפריד בין שני המושגים.

# data[].attributes.headline
ערסים ופריחות, האליטות החדשות

# data[].attributes.subject
ערסים ופריחות, האליטות החדשות

# data[].attributes.attachment_link.title
ח"י שיחות עם ערסים - אסי ישראלוף

# data[].attributes.headline
ערסים ופרחות, האליטות החדשות

# data[].attributes.subject
ערסים ופרחות, האליטות החדשות

# data[].attributes.attachment_link.title
ערסים ופרחות, האליטות החדשות

# data[].attributes.headline
מאוד מסקרן ומעניין לקרוא על ההשוואה בין המחקר האמריקני למחקר הישראלי (ככל הנראה כי זה התכתב לי עם תפיסות קודמות). רעיון "כור ההיתוך" המנסה לייצר אחדות בעם, מחטיא את מטרתו, בייחוד כשאין הכרה בכך שכן קיימת תרבות שולטת המכתיבה את אופיו של כור היתוך זה... אם זה המצב כמובן שצאצאי התרבות השולטת "יצליחו" יותר או יצליחו לנצל הזדמנויות הנחשבות כקשות יותר בבית הספר. בעיני, הכרה במוצא, הכרה באפליה שעליה התבססה מערכת החינוך בהיווסדה, ושהיום מנסים לטשטש, תוכל לתת לכולם את זכות הבחירה האמיתית, ולאפשר לילדים ולילדות במערכת החינוך להפסיק להיות מוסללים. תפקידו של בית הספר בעיני הוא לתת למתחנכים בו את ההכרה הזאת ולהפסיק לטאטא מתחת לשטיח את העובדה שההסללה הזו התבססה בגלל שיטות ישנות מהעבר.

# data[].attributes.subject
מאוד מסקרן ומעניין לקרוא על ההשוואה בין המחקר האמריקני למחקר הישראלי (ככל הנראה כי זה התכתב לי עם תפיסות קודמות). רעיון "כור ההיתוך" המנסה לייצר אחדות בעם, מחטיא את מטרתו, בייחוד כשאין הכרה בכך שכן קיימת תרבות שולטת המכתיבה את אופיו של כור היתוך זה... אם זה המצב כמובן שצאצאי התרבות השולטת "יצליחו" יותר או יצליחו לנצל הזדמנויות הנחשבות כקשות יותר בבית הספר. בעיני, הכרה במוצא, הכרה באפליה שעליה התבססה מערכת החינוך בהיווסדה, ושהיום מנסים לטשטש, תוכל לתת לכולם את זכות הבחירה האמיתית, ולאפשר לילדים ולילדות במערכת החינוך להפסיק להיות מוסללים. תפקידו של בית הספר בעיני הוא לתת למתחנכים בו את ההכרה הזאת ולהפסיק לטאטא מתחת לשטיח את העובדה שההסללה הזו התבססה בגלל שיטות ישנות מהעבר.

# data[].attributes.headline
מה שבעיקר תפס אותי במאמר הוא המקום של ״צורת התודעה״ הבנויה אצל התלמידים בעיקר אך גם אצל המורים. למשל שהתלמידים ה״פריקים״ מאוד מכווני מטרה לעתידם וכך דואגים גם לשמר את דפוס החשיבה שלהם, גם במקום בכתבה שמדברים איתם על העתיד זה מאוד בולט, בעוד שאצל ״הערסים״ ישנה תודעה של חוסר עיניין ובעצם הבנה של למה חשוב להשקיע בלימודים. אצל המורים המקום של ההתעלמות (או תודעת כזב של המציאות) מהאמת הכלכך ברורה ושקופה והם לא רואים את הקשר הכלכך ברור בין מוצא אתני לשיוך להשכלה בבית הספר. הרגיש לי שיש איזה תחושת נוחות לכל הצדדים עם המצב הקיים ואין לאף אחד מניע או רצון ליצור שיוון.

# data[].attributes.subject
מה שבעיקר תפס אותי במאמר הוא המקום של ״צורת התודעה״ הבנויה אצל התלמידים בעיקר אך גם אצל המורים. למשל שהתלמידים ה״פריקים״ מאוד מכווני מטרה לעתידם וכך דואגים גם לשמר את דפוס החשיבה שלהם, גם במקום בכתבה שמדברים איתם על העתיד זה מאוד בולט, בעוד שאצל ״הערסים״ ישנה תודעה של חוסר עיניין ובעצם הבנה של למה חשוב להשקיע בלימודים. אצל המורים המקום של ההתעלמות (או תודעת כזב של המציאות) מהאמת הכלכך ברורה ושקופה והם לא רואים את הקשר הכלכך ברור בין מוצא אתני לשיוך להשכלה בבית הספר. הרגיש לי שיש איזה תחושת נוחות לכל הצדדים עם המצב הקיים ואין לאף אחד מניע או רצון ליצור שיוון.

# data[].attributes.body
מנתוני המאמר עולה בבירור כי האפליה השוררת במערכת החינוך משמרת דפוסים מוכרים ופועלת על פיהם. תלמידים ממעמדות שנקבעים על פי מוצא אתני, הנתפסים כנמוכים, לומדים מקצועות הנחשבים פחותים במעמדם, יותר מאשר מקצועות חופשיים ומקיימים יותר שאותם לומדים התלמידים ממעמד שנחשב לגבוה יותר. עניין אותי במיוחד לקרוא ולהרהר בפער התפיסתי העמוק שקיים בין הנתונים הללו לבין תפיסת התלמידים והצוות החינוכי. לפי הראיונות וניתוח כותבי המאמר, ישנה תפיסה מובהקת שההתפלגות למקצועות השונים מבוססת על יכולת קוגניטיבית וכישרון. ייתכן שכדי לשנות מציאות פרדוקסלית זו, המודעות לכך שלמוצא אתני ונתונים סוציו-אקונומיים יש השפעה חזקה על הישגיהם הלימודיים של תלמידים צריכה לעלות. על אף שכותבי המאמר מתייחסים לעוד תופעה מסקרנת במיוחד שעוררה בי מחשבה, והיא גאוות היחידה המבדלת של כל קבוצה או כמו שמתואר יפה במאמר - "פריקים וערסים". הגדרות כאלה עוזרות לכל קבוצה להצדיק את עצמה ותורמות לקיטוב דרך אשליה של גאווה. אני לא רוצה לדבר על טוב או רע מפני שאני מאמין שבחברה צריכים שיהיו גם מעמדות נמוכים וגבוהים אבל התובנה והמחשבה שמעמדות אלה מבוססים על פי רוב על מוצא, ושקיימת לכך הכחשה לא מודעת שטומנת בתוכה גזענות סמויה ולעתים גלויה, מעציבה אותי.

# data[].attributes.headline
מה שתפס אותי במיוחד זה הפער בין השפה ה"מיפה" את המציאות ובין מבחן המציאות שמראה את ההבדלים המובהקים. כשאנו מודעים לבעיה מסויימת אנו יכולים לפעול לתיקונה. כשאנו לא מודעים לבעיה אפילו- מצבנו רע בהרבה, במיוחד אם מדובר גם במבוגרים אשר מכחישים/ לא מסוגלים להישיר מבט אל המציאות העגומה.

# data[].attributes.subject
מה שתפס אותי במיוחד זה הפער בין השפה ה"מיפה" את המציאות ובין מבחן המציאות שמראה את ההבדלים המובהקים. כשאנו מודעים לבעיה מסויימת אנו יכולים לפעול לתיקונה. כשאנו לא מודעים לבעיה אפילו- מצבנו רע בהרבה, במיוחד אם מדובר גם במבוגרים אשר מכחישים/ לא מסוגלים להישיר מבט אל המציאות העגומה.

# data[].attributes.headline
הדבר שהכי תפס אותי במהלך הקריאה הוא כאשר מורים הגיבו למחקר בכך שלא הבינו מה ההתעסקות העודפת הזו במוצא של הילדים והקשר של זה למסלולי לימודים שבהם הם נמצאים. אני די מסכימה איתם, אני חושבת שבשנת 2022 רב הילדים בישראל הם מעורבים, ןפחות יש דגש על העדה שממנה הם מגיעים. נכון שעדיין ישנם ילדים להורים מאותה עדה, אבך זה כבר שולי. אני מסכימה עם כך שיש הסללה וברור לי גם שהיא מכוונת להמשיך ב,הפרד ומשול' בין אשכנזים-מזרחים בישראל וכל מה שנגזר מזה (ימין-שמאל, מצב סוציו אקונומי וכו'), אבל ההיתפסות לעדות בעיני רק מנציחה את העניין ומשאירה אותו בתודעה ולא נותנת לו לעבור מן העולם.

# data[].attributes.subject
הדבר שהכי תפס אותי במהלך הקריאה הוא כאשר מורים הגיבו למחקר בכך שלא הבינו מה ההתעסקות העודפת הזו במוצא של הילדים והקשר של זה למסלולי לימודים שבהם הם נמצאים. אני די מסכימה איתם, אני חושבת שבשנת 2022 רב הילדים בישראל הם מעורבים, ןפחות יש דגש על העדה שממנה הם מגיעים. נכון שעדיין ישנם ילדים להורים מאותה עדה, אבך זה כבר שולי. אני מסכימה עם כך שיש הסללה וברור לי גם שהיא מכוונת להמשיך ב,הפרד ומשול' בין אשכנזים-מזרחים בישראל וכל מה שנגזר מזה (ימין-שמאל, מצב סוציו אקונומי וכו'), אבל ההיתפסות לעדות בעיני רק מנציחה את העניין ומשאירה אותו בתודעה ולא נותנת לו לעבור מן העולם.

# data[].attributes.headline
כתבו על גבי הלוח התייחסות למשהו ש"תפס" אתכם/ן במהלך הקריאה. משהו שעניין/ עורר למחשבה/ חידד תובנה או עורר התנגדות. מוזמנים להגיב לחברים בקבוצה על ההתייחסויות שלהם/ן ואל תשכחו לכתוב שם על גבי הפוסט שלכם/ן.

# data[].attributes.subject
כתבו על גבי הלוח התייחסות למשהו ש"תפס" אתכם/ן במהלך הקריאה. משהו שעניין/ עורר למחשבה/ חידד תובנה או עורר התנגדות. מוזמנים להגיב לחברים בקבוצה על ההתייחסויות שלהם/ן ואל תשכחו לכתוב שם על גבי הפוסט שלכם/ן.

# data[].attributes.attachment_link.title
נסים מזרחי הם פריקים ואנחנו ערסים

# data[].attributes.body
השאלה של מה זה ערסים היא שאלה ידועה, (אם כי לי יש תשובה ברורה- שזה מינוח אתני גזעני)
אני זוכרת שכשהייתי בתיכון היה לי וויכוח ארוך עם אח שלי על זה, הייתי בפעולה בתנועה, שמה דיברו איתנו על זה שלהגיד ערס זה גזעני כלפיי מזרחים והראו לנו את המקור וגם היו לי חברים לקבוצה שהיו מזרחים ואמרו שזה תמיד פגע בהם כשאמרו ערס (בניגוד לתלמידים המופיעים במאמר). חזרתי מהפעולה ובדיוק אח שלי אמר על מישהו שהוא ערס, אמרתי לו- אפ אפ אפ אל תהיה גזען! הוא בתגובה אמר שערס זה לא של מזרחים זו התנהגות. אמרתי לו - אהה כן? אתה מכיר ערסים שהם לא מזרחים? הוא בתגובה אמר- כן, יש גם ערסים רוסים.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
ערסים זה התנהגות או מוצא?