# data[].attributes.headline
(1902) Rejsen til månen (Georges Meliès)

# data[].attributes.subject
(1902) Rejsen til månen (Georges Meliès)

# data[].attributes.body
http://www.youtube.com/watch?v=7JDaOOw0MEE

Teaterlignende opstilling, mange mennesker på settet, vender alle mod kameraet

# data[].attributes.body
De havde ingen viden om månen, her er de oppe på månen, hvor det sner og de lægger sig til at sove

# data[].attributes.body
Det berømte billede af Meliès' ide om månen, underbygger Science fiction genren

# data[].attributes.body
Rejsen til Månen

# data[].attributes.body
Neorealismen er ”back to bascics” onlocation, non actors og uafhængig financiering.

Stiltræk:
- Location-optagelser
- Post-synkroniseret lyd
- Forenkler locationsoptagelser
- Mulighed for brug af udenlandske
skuespillere
- Til dels uprofessionelle skuespillere
(amatører, der spiller ”sig selv”)
- I et vist omfang uafhængig finansiering
(langt fra mainstreamproduktion)
- Ofte åbne slutninger
- Ofte imod klassisk dramaturgi – den
ideelle film er 90 tilfældige minutter fra
et menneskes liv

Holdninger:
- Mod fascismen
- Mod etablerede genre- og
plotkonventioner
- For ægthed og sandfærdighed paralleller til dogme)

Historisk set begyndte genren i Italien i 1940erne.

# data[].attributes.body
Ofte forbundet med thrillers og krimier, der har en speciel, genkendelig stil og indhold.

Stilmæssigt lægges der vægt på forholdet mellem lys og skygge, handlingen foregår tit i et bymiljø, og kameravinklerne er ofte skæve.

Hovedkarakteren i film noir er en mand, der ikke er udpræget helteagtig og som går en undergang i møde. Undervejs bliver han tiltrukket af en smuk femme fatale, der dog har sine egne planer.

Historisk set begyndte genren i USA i 1940erne.

# data[].attributes.body
Læg jeres præsentation her på siden. Start med årstal og overskrift. Tilføj herefter tekst, billeder, filmcitater m.m. Til sidst har vi vores egen filmhistoriske tidslinje...

# data[].attributes.body
En tysk-fransk film fra 1932.

Carl Th Dreyer er en dansk filminstruktør.

Karakterstik af handling:

Man møder hovedpersonen, som oplever overtroiske ting, så som menneskelignende skygger, og en ældre dame som går rundt i mørket. Der bliver i filmen benyttet kontinuitetsklipning.

# data[].attributes.body
Eksperimentende
Formen er indholdet - prøver at eksperimenter sig frem til
Eksperimentet som mål
Billeder der kræver fortolkning, selvom det ikke passer ind
Dadaisme - nedbryde og komme til nulpunkt - starter på en frisk

Stopmotion - Kanon i starten
Slow motion - Løber efter vogn, ballet, hopper ved kanon
"Speed" - Vogn kører væk fra dem
Forskellige perspektiver - frø, fugl og normal
Ekstrem vinkler (frøperspektiv)

Overnatulig - Tryller væk til sidst, kanon kører selv
Kælkede linjer - Bygninger, rutsjebane 2 klip ind over hinanden - Overblænding Dolly - Jagter vogn
Pov - fra vogns syn
Bevægelig kamera
Montage - langsom
Kontinuitets - Jagtening af vogn
Hurtig klipning til sidst med hurtig lyd
Lyden og billeder følges
“Matchcut” - rutsjebane
Pistolskud

Underlægningsmusik - skaber spænding

# data[].attributes.headline
Un
chien Andalou (Den
andalusiske hund) 
- Luis
Buñuel

# data[].attributes.subject
Un
chien Andalou (Den
andalusiske hund) 
- Luis
Buñuel

# data[].attributes.body
Spansk stumfilm fra 1929 af Luis Bunuel. (Surrealisme)

Filmen har ikke noget kronologisk plot men skildre i stedet handlingsforløbet i enkelte klip fra forskellige tidsperioder. Kompositionen og fortællingsformen minder lidt om et drømmeforløb, der ikke rigtig er sammenhængende.
Filmen op gør med tendenser i samfundet, der undertrykker det enkelte individ herunder bibelske elementer og seksualitet. Dette ses især gennem kristne symboler fx: præster, mand klædt ud som nonne samt en tavle med de 10 bud.
Surrealismen forsøger at gøre op med virkelighedens normer. Nogle af de surrealistiske træk der ses i filmen er fx i starten hvor kvindens øje skæres over samt da der krybler myre ud af mandens hånd.

De tekniske virkemidler et på plads og der bruges kontinuitetsklipning samt andre virkemidler som elliptisk match cut, stop motion, grumsede belysning mm.

# data[].attributes.body
Fritz Lang (1890-1976) er en af filmhistoriens største og mest indflydelsesrige tyske instruktører. Han slog oprindeligt sit navn fast som instruktør i en af filmhistoriens betydningsfulde retninger: den tyske ekspressionisme.

Ekspressionismen ses i Metropolis med sin mareridtsagtige verden, og den ekspressionistiske grafik.  Futurismen står i kontrast til det klassiske harmoniske skønhedsbegreb og viste fartens og dynamikkens skønhed. Blandt foretrukne motiver var storbyen, de tekniske nyvindinger og industrisamfundets menneskemasser, hvilket vi i høj grad oplever i metropolis.
Dystopi af fremtidens storby - science fiction Filmen er bygget på Fritz Langs første indtryk af New York Metropolis hører inden under den tyske ekspressionisme, hvor udtrykkets intensitet er i fokus Ser på situationen for arbejderne, og sætter det ind i et fremtidigt perspektiv - i fremtidens storby. Både de fiktive videnskabelige opfindelser og naturvidenskaben spiller ind Rummer en samfundskritik - har nok også inspireret Charlie Chaplin til Modern Times: Stærk klasseopdeling hvor arbejderne befinder sig under jorden og arbejder til de dør. Scenografien er væsentlig at tale om, da man har brugt disse ekspressionistiske modeller til storby og fabrik med klare tegn af art deco. Visuelt blev schüfftab metoden benyttet.  Her indsatte man aktører i billeder af miniaturer af skyskraberne og andnre bygninger, så Schüfftan brugt et specielt fremstillet for at skabe illusionen af at aktørerne interagerer med store realistisk udseende set Fabrikken overopheder. og faderens tættere arbejdere (med tal), arbejder ligeledes i et alt for højt pace sønnen af en forretningsmæssig mastermind forelsker sig i en kvinde, som går forud (som en profet) for abejderklassen hvor hun også selv kommer fra. Hun vil have forskellene mellem de to klasser udlignet.

# data[].attributes.body
1920'erne

Verden var præget af rædsel efter 1. Verdenskrig og verdensbilledet er ustabilt

Filmkunsten bar præg af sorg, rædsel og efterkrigstidens samfund. Ofte film med holdninger og atypiske sindsstemninger. Derudover typisk film der gør op med autoriteter og samfundsroller.

Typiske filmtræk i ekspressionistiske film:

- Stort brug af high-key/ low-key belysning

- Fokus på skygger

- Kælkede linjer

- Surrealistiske figurer/billeder

# data[].attributes.headline
(1928) Carl Th. Dreyer - La Passion de Jeanne d'Arc

# data[].attributes.subject
(1928) Carl Th. Dreyer - La Passion de Jeanne d'Arc

# data[].attributes.body
Filmen handler om kvinden Jeanne, der bliver dømt for at samarbejde med djævelen. Hun mener selv, at hun er blevet sendt af gud for at redde Frankrig.

Dreyer blev kendt for sin store brug af nærbilleder og close-ups i netop denne film. Dette skaber en intens effekt, som ikke var set i tidligere film. Derudover gør han også brug af både brug af frø- og fugleperspektiv, så munken fremstår som den dominerende person. Der gøres også brug af travelling for at vise publikums reaktion på begivenheden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Inden Carl Th. Dreyer debuterede som filminstruktør var han journalist, aviatiker og manuskriptkonsulent. Siden blev han biografdirektør, flittig debattør og var også familiemenneske. Læs om hans forskellige roller og få det store overblik over liv og karriere.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=PlsWesjhNWw

# data[].attributes.body
Charles Chaplin, sir Charles Spencer Chaplin, også kaldet Charlie Chaplin, 16.4.1889-25.12.1977, britisk skuespiller og instruktør.

Charles Chaplin slog igennem i stumfilmtiden som en af Hollywoods efterhånden største stjerner med sit mimiske og komiske talent og sin vagabondfigur med de fine manerer, det sirlige overskæg, bowlerhatten, bambusstokken og de alt for store sko.

I komedier bliver der i det hele taget tit gjort grin med autoriteter, systemer og magtinstanser. I Charlie Chaplins Modern Times (1936, da moderne tider) er det det moderne industris maskin- og overvågningssamfund, der udstilles som menneskefjendsk. Charlie Chaplin spiller maskinarbejderen, der ikke kan holde op med at spænde møtrikker, selv om arbejdsdagen er slut.
https://www.youtube.com/watch?v=DfGs2Y5WJ14

# data[].attributes.body
Nordisk film blev grundlagt af Ole Olesen i 1906. Ole Olsen er leder af Biografteateret i København og han bliver en stor mand indenfor dansk film. Han kommer fra et socialt dårligt stillet hjem og får sig arbejdet op gennem de sociale klasser. Han opretter Nordisk film for at sikre sig selv film til sin biograf, Biograf Theatret på Vimmelskaftet 47, som han åbnede i 1905. Ole Olsen mister dog sin bevilling til at have en biograf i 1907, da han bliver anmeldt for dyremishandling under optagelserne af Løvejagten.

I Danmark havde man lavet en danskproduceret film i 1897. Den første populære danske biograf hed Kosmorama og lå i København. Denne blev skabt i 1904. Dog åbnede Vilhelm Patch den første biograf i Danmark tilbage i 1896.

Nordisk Film voksede sig til en stor virksomhed i løbet af 1906-1907. Her åbnede de afdelinger i Tyskland, England og USA. Løvejagten er en Nordisk Film produktion og en af grundende til, at filmselskabet fik så stor en succes.

Nordisk Film var de første til at gå over til lange spillefilm (altså film på over 40 min.)

Nordisk Film bliver deres en af de største filmproducenter i verden har blandt andet Danmarks første internationale stjerne: Asta Nielsen. 1909-1914 er Nordisk Films storhedstid og her bliver de blandt andet i 1911 et aktieselskab. I 1912 får aktionærerne 60 % i udbytte.

I 1916 begynder det dog at gå ned af og selskabets filial i New York lukker. I 1917 lukker de russiske afdeling også på grund af revolutionen, men Nordisk Film dør først helt da Ole Olsen bliver nødt til at lukke alt ned i Tyskland (dette inkludere blandt andet 60 biografer og en aktiekapital på 30 mio. mark).

# data[].attributes.body
The Great Train Robbery

Silent shot western film

- Første Western film

- Kendt for at eksperimentere med det fortællende medie

- Populært blandt publikum

- Filmede ikke i et studie (væk fra teater følelse)

Bemærk disse ting i filmen:

- Var en af de første til kontinuitetsklipning

- Farvelagte eksplosioner

- Brød 4. mur

# data[].attributes.body
Auguste og Louis Lumiére

# data[].attributes.body
1895-1966 Generalen m.fl.

Her eksempler på hans bedste stunts...

# data[].attributes.body
"Filmens fødsel"

Lumière-brødrene er de første filmskabere

Opfandt Cinématographe

Kombinerer kamera med printer og projekter

Filmhastighed på 16 frames pr. sek.

Hurtig til at tage patent på Cinématographe

Første film: "Sortie des Usines Lumière à Lyon" (Arbejderne forlader Lumière fabrik)

Første visning af filmen var 22. marts 1895 på Rue de Rennes 44 i Paris

Første offentlige filmforevisning på Grand Café i Paris

Portrætterer dagligdagsepisoder

Bruges som dokumentation for datiden

Filmen havde ofte tre-akt struktur