# data[].attributes.headline
Я у ВАС ВІРЮ!!!

# data[].attributes.subject
Я у ВАС ВІРЮ!!!

# data[].attributes.headline
Погрупуй пісні

# data[].attributes.subject
Погрупуй пісні

# data[].attributes.attachment_link.title
Поєднай пісню та її різновид

# data[].attributes.attachment_link.description
Розподіли пісні за групами

# data[].attributes.headline
Поєднай цитати одного і того самого твору

# data[].attributes.subject
Поєднай цитати одного і того самого твору

# data[].attributes.attachment_link.description
Поєднай цитати із одного і того самого твору

# data[].attributes.headline
Ілюстрації  до творів.

# data[].attributes.subject
Ілюстрації  до творів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Поєднай пари.

# data[].attributes.attachment_link.description
Знайди ілюстрації до одного і того самого твору.

# data[].attributes.headline
3. Ще раз перечитай тексти і виконай вправи.

# data[].attributes.subject
3. Ще раз перечитай тексти і виконай вправи.

# data[].attributes.headline
2. Усна народна творчість

# data[].attributes.subject
2. Усна народна творчість

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Рядки

Нова радість стала, яка не бувала:
Над вертепом звізда ясна світлом засіяла.

2. Рядки

- Просим тебе, Царю, небесний Владарю,
Даруй літа щасливії сего дому господарю

8. У рядках

Ой Морозе, Морозенку, ти славний козаче,
За тобою, Морозенку, вся Вкраїна плаче.
Та не так тая Україна, як те горде військо!

10. Героїчну битву козацького війська проти татарських нападників зображено у творі

12. Розлилися води на чотири броди,

Гей, дівки, весна красна, зілля зелененьке.

14. Відхилення від основної теми розповіді - це

16. Фольклор поділяється на такі три роди

17. Основними ознаками фольклору є

18. Основними жанрами народної лірики є:

19. Прийом заперечного паралелізму використано в рядках

А Земле, земле, одчиняй двері,

Одчиняй двері, то твій князь їде,
То твій князь їде, молоду бере
Молоду бере, обдаровує.

Над хрін та над редьку,
Нема ж роду ріднішого
Над отця, над неньку.

В Повернувся я з Сибіру, та не маю долі

Хоч, здається не в кайданах,
А все ж не на волі.

Г То не хмара світ закрила,

То татар велика сила
Козаченьків обступила.

Д Із-за гори вітер віє, а в долині тихо,

Добре було на Вкраїні, а тепера лихо.

20. В уривку з пісні „Віє вітер на долину"

використані такі художні засоби

21. Історична пісня і дума відрізняються

А повторення однакових слів в одному рядку (строфі)
Б спільний початок у кількох строфах
В поєднання співу і декламації, протяжне проказування, засноване на емоційно

забарвлених мовних інтонаціях

Г рівномірне чергування впорякованих елементів
Д повтор однакових слів з періодичним чергуванням у строфах

24. До козацьких пісень належить твір

25. Дума як фольклорний жанр має такі ознаки

А використовується анафора, речитатив; з фантастичними елементами
Б використовується в деяких ретардація, ліро-епічний твір переважно

В ліро-епічний твір, який виконується в супроводі ліри, кобзи, бандури з

елементами фантастики та метаморфози

Г розповідь від першої особи, виконання речитативом, епічний твір
Д великий за обсягом ліро-епічний твір, у якому ведеться розповідь від першої

26. Незвичайність і загадковість подій, елегійність розповіді, трагічна розв'язка, метаморфози,

фантастичні елементи - це ознаки

27. Водіння „кози" супроводжує календарно-обрядову пісню

28. Носіння „зорі" супроводжує календарно-обрядову пісню

29. Посипають зерном господарів, бажаючи добра та достатку в

30. Марусі Чурай приписують авторство твору

31. Героїчну битву козацького війська проти польської шляхти зображено у творі

32. Славетну перемогу козацького війська біля Жовтих Вод („Жовтого" чи „Золотого Броду")

34. Різновидом календарно-обрядових пісень є пісні

35. Щедрівки - це пісні, у яких

37. Рядки

Замучили молодого
Татари прокляті:
Вони його не стріляли
І на часті не рубали,
Тільки з його, молодого,
Живцем серце виривали...

38. Історична пісня „Чи не той то хміль" розповідає про битву

40. Савур-могила згадується в пісні

41. Науковий термін „дума" вперше запровадив

42. Козаки-невільники Марусю Богуславку „кляли-проклинали" за те,

43. Маруся Богуславка просила невольників, щоб вони

44. Маруся Богуславка вирішила допомогти звільнитись землякам-невольникам

45. Рядки

Ой визволи, Боже, нас, всіх бідних невольників,
З тяжкої неволі,
З віри бусурменської,
На ясні зорі,
На тихі води,
У край веселий,
У мир хрещений...

46. Слова

Та бодай ти, дівко-бранко,
Марусю, попівно Богуславко,
Щастя-долі собі не мала...

47. Пісня „Віють вітри" сповнена

48. Головна героїня балади „Бондарівна"

50. Відсутність строф, дієслівне римування, виконання речитативом, повільна епічна розповідь

- це характерні особливості

51. Рядки

... Приходжає,
Словами промовляє:
„Гей, козаки,
Ви, біднії невольники!
Угадайте, що в нашій землі християнській за день тепера?"

52. Правильним твердженням є

А народним баладам властивий героїчний пафос, показ історичних подій та

Б невеликий розповідний алегоричний твір (віршований чи прозовий) з

повчальним змістом - це дума

В словесно-музичний твір, призначений для співу, який відтворює настрої,

почуття, мрії людини - це історична пісня

Г ліро-епічний пісенний твір з гостро драматичним сюжетом, трагічними

конфліктами, фантастичними подіями - це балада

Д великий пісенно-розповідний твір переважно героїчного змісту, має своєрідну

будову, віршований, з рівноскладовими рядками - це дума

53. Правильним твердженням є

54. У пісні „Чи не той то хміль" відображено

55. Життя Марусі Богуславки - це

56. Русальні пісні виконували під час

57. Пісню „Маяло житечко, маяло..." виконували під час

58. Ліро-епічними жанрами фольклору є

59. Прочитайте рядки з балади „Ой летіла стріла".

Де матінка плаче,
Там Дунай розлився;
Де плаче сестриця,
Там слізок криниця;
Де плаче миленька -
Там земля сухенька.

60. Установіть відповідність

А Радуйся, земле, Коляда їде,

Святий вечір, добрий вечір
Коляда їде, всім дари везе,
Всім дари везе, нам слово каже.

Б Ідіть, русалоньки, ідіте,

Та ношого житечка не ломіте,
Бо наше житечко в колосочку,
А наші дівочки у віночку.

В Туман сивий, туман синій, піднімися вгору,

З'їжджайтеся рід до роду на любу розмову.

Г Ой привикла, мій братику, поміж ворогами,

Як у полі криниченька поміж дорогами.

Д Нема ж цвіту білішого та над ожиноньку,

Нема в світі вірнішого та над дружиноньку.

61. Установіть відповідність

А Гей ви, хлопці, добрі молодці,

Гей, гей, не журіться,
Посідлайте коні воронії,
Гей, гей, садовіться.

Б Зажурилась Україна, бо нічим прожити,

Витоптала орда кіньми маленькії діти.

В Чи не той то хміль, що коло тичин в'ється?

Ой, той Хмельницький, що з ляхами б'ється.

Г Гей, там поле, а на полі цвіти, -

Не по однім ляшку заплакали діти.

Д Гей не дивуйтесь, добрії люди, що на Вкраїні повстало:

Ой за Дашевом, під Сорокою, множество ляхів пропало!

62. Установіть відповідність

А Ви, дівочки, подружки,

Да дайте мені сорочки,
Хоч худенькую, да аби біленькую,
Хоч не біленькую, да тоненькую!

Б Ясен місяць - пан господар,

Красне сонце - жона його,
Дрібні зірки - його дітки.

В Чом ти, жайворонку, рано з вирію прилетів:

Іще по горах сніженьки лежать,
Іще по долинах криженьки стоять!

Г Заплету віночок,

Заплету шовковий,
На щастя, на долю,
На чорні брови.

Д Ой жни, дівча, пшениченьку

Тай не думай собі -
Буде то та пшениченька
На коровай тобі.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Рядки Нова радість стала, яка не бувала: Над вертепом звізда ясна світлом засіяла. 2. Рядки - Просим тебе, Царю, небесний Владарю, Даруй літа щасливії сего дому господарю 8. У рядках Ой Морозе, Морозенку, ти славний козаче, За тобою, Морозенку, вся Вкраїна плаче.Та не так тая Україна, як те горде військо!

# data[].attributes.headline
Усна народна творчість

# data[].attributes.subject
Усна народна творчість

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Рядки

Нова радість стала, яка не бувала:
Над вертепом звізда ясна світлом засіяла.

2. Рядки

- Просим тебе, Царю, небесний Владарю,
Даруй літа щасливії сего дому господарю

8. У рядках

Ой Морозе, Морозенку, ти славний козаче,
За тобою, Морозенку, вся Вкраїна плаче.
Та не так тая Україна, як те горде військо!

10. Героїчну битву козацького війська проти татарських нападників зображено у творі

12. Розлилися води на чотири броди,

Гей, дівки, весна красна, зілля зелененьке.

14. Відхилення від основної теми розповіді - це

16. Фольклор поділяється на такі три роди

17. Основними ознаками фольклору є

18. Основними жанрами народної лірики є:

19. Прийом заперечного паралелізму використано в рядках

А Земле, земле, одчиняй двері,

Одчиняй двері, то твій князь їде,
То твій князь їде, молоду бере
Молоду бере, обдаровує.

Над хрін та над редьку,
Нема ж роду ріднішого
Над отця, над неньку.

В Повернувся я з Сибіру, та не маю долі

Хоч, здається не в кайданах,
А все ж не на волі.

Г То не хмара світ закрила,

То татар велика сила
Козаченьків обступила.

Д Із-за гори вітер віє, а в долині тихо,

Добре було на Вкраїні, а тепера лихо.

20. В уривку з пісні „Віє вітер на долину"

використані такі художні засоби

21. Історична пісня і дума відрізняються

А повторення однакових слів в одному рядку (строфі)
Б спільний початок у кількох строфах
В поєднання співу і декламації, протяжне проказування, засноване на емоційно

забарвлених мовних інтонаціях

Г рівномірне чергування впорякованих елементів
Д повтор однакових слів з періодичним чергуванням у строфах

24. До козацьких пісень належить твір

25. Дума як фольклорний жанр має такі ознаки

А використовується анафора, речитатив; з фантастичними елементами
Б використовується в деяких ретардація, ліро-епічний твір переважно

В ліро-епічний твір, який виконується в супроводі ліри, кобзи, бандури з

елементами фантастики та метаморфози

Г розповідь від першої особи, виконання речитативом, епічний твір
Д великий за обсягом ліро-епічний твір, у якому ведеться розповідь від першої

26. Незвичайність і загадковість подій, елегійність розповіді, трагічна розв'язка, метаморфози,

фантастичні елементи - це ознаки

27. Водіння „кози" супроводжує календарно-обрядову пісню

28. Носіння „зорі" супроводжує календарно-обрядову пісню

29. Посипають зерном господарів, бажаючи добра та достатку в

30. Марусі Чурай приписують авторство твору

31. Героїчну битву козацького війська проти польської шляхти зображено у творі

32. Славетну перемогу козацького війська біля Жовтих Вод („Жовтого" чи „Золотого Броду")

34. Різновидом календарно-обрядових пісень є пісні

35. Щедрівки - це пісні, у яких

37. Рядки

Замучили молодого
Татари прокляті:
Вони його не стріляли
І на часті не рубали,
Тільки з його, молодого,
Живцем серце виривали...

38. Історична пісня „Чи не той то хміль" розповідає про битву

40. Савур-могила згадується в пісні

41. Науковий термін „дума" вперше запровадив

42. Козаки-невільники Марусю Богуславку „кляли-проклинали" за те,

43. Маруся Богуславка просила невольників, щоб вони

44. Маруся Богуславка вирішила допомогти звільнитись землякам-невольникам

45. Рядки

Ой визволи, Боже, нас, всіх бідних невольників,
З тяжкої неволі,
З віри бусурменської,
На ясні зорі,
На тихі води,
У край веселий,
У мир хрещений...

46. Слова

Та бодай ти, дівко-бранко,
Марусю, попівно Богуславко,
Щастя-долі собі не мала...

47. Пісня „Віють вітри" сповнена

48. Головна героїня балади „Бондарівна"

50. Відсутність строф, дієслівне римування, виконання речитативом, повільна епічна розповідь

- це характерні особливості

51. Рядки

... Приходжає,
Словами промовляє:
„Гей, козаки,
Ви, біднії невольники!
Угадайте, що в нашій землі християнській за день тепера?"

52. Правильним твердженням є

А народним баладам властивий героїчний пафос, показ історичних подій та

Б невеликий розповідний алегоричний твір (віршований чи прозовий) з

повчальним змістом - це дума

В словесно-музичний твір, призначений для співу, який відтворює настрої,

почуття, мрії людини - це історична пісня

Г ліро-епічний пісенний твір з гостро драматичним сюжетом, трагічними

конфліктами, фантастичними подіями - це балада

Д великий пісенно-розповідний твір переважно героїчного змісту, має своєрідну

будову, віршований, з рівноскладовими рядками - це дума

53. Правильним твердженням є

54. У пісні „Чи не той то хміль" відображено

55. Життя Марусі Богуславки - це

56. Русальні пісні виконували під час

57. Пісню „Маяло житечко, маяло..." виконували під час

58. Ліро-епічними жанрами фольклору є

59. Прочитайте рядки з балади „Ой летіла стріла".

Де матінка плаче,
Там Дунай розлився;
Де плаче сестриця,
Там слізок криниця;
Де плаче миленька -
Там земля сухенька.

60. Установіть відповідність

А Радуйся, земле, Коляда їде,

Святий вечір, добрий вечір
Коляда їде, всім дари везе,
Всім дари везе, нам слово каже.

Б Ідіть, русалоньки, ідіте,

Та ношого житечка не ломіте,
Бо наше житечко в колосочку,
А наші дівочки у віночку.

В Туман сивий, туман синій, піднімися вгору,

З'їжджайтеся рід до роду на любу розмову.

Г Ой привикла, мій братику, поміж ворогами,

Як у полі криниченька поміж дорогами.

Д Нема ж цвіту білішого та над ожиноньку,

Нема в світі вірнішого та над дружиноньку.

61. Установіть відповідність

А Гей ви, хлопці, добрі молодці,

Гей, гей, не журіться,
Посідлайте коні воронії,
Гей, гей, садовіться.

Б Зажурилась Україна, бо нічим прожити,

Витоптала орда кіньми маленькії діти.

В Чи не той то хміль, що коло тичин в'ється?

Ой, той Хмельницький, що з ляхами б'ється.

Г Гей, там поле, а на полі цвіти, -

Не по однім ляшку заплакали діти.

Д Гей не дивуйтесь, добрії люди, що на Вкраїні повстало:

Ой за Дашевом, під Сорокою, множество ляхів пропало!

62. Установіть відповідність

А Ви, дівочки, подружки,

Да дайте мені сорочки,
Хоч худенькую, да аби біленькую,
Хоч не біленькую, да тоненькую!

Б Ясен місяць - пан господар,

Красне сонце - жона його,
Дрібні зірки - його дітки.

В Чом ти, жайворонку, рано з вирію прилетів:

Іще по горах сніженьки лежать,
Іще по долинах криженьки стоять!

Г Заплету віночок,

Заплету шовковий,
На щастя, на долю,
На чорні брови.

Д Ой жни, дівча, пшениченьку

Тай не думай собі -
Буде то та пшениченька
На коровай тобі.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Рядки Нова радість стала, яка не бувала: Над вертепом звізда ясна світлом засіяла. 2. Рядки - Просим тебе, Царю, небесний Владарю, Даруй літа щасливії сего дому господарю 8. У рядках Ой Морозе, Морозенку, ти славний козаче, За тобою, Морозенку, вся Вкраїна плаче.Та не так тая Україна, як те горде військо!

# data[].attributes.headline
Календарно-обрядові пісні

# data[].attributes.subject
Календарно-обрядові пісні

# data[].attributes.body
Автор :Ткаленко Н.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ткаленко Наталія 

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-обрядові пісні | Тест з української літератури - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з української літератури (6 клас). Календарно-обрядові пісні поділяються на...

# data[].attributes.headline
Усна народна творчість. Історичні пісні

# data[].attributes.subject
Усна народна творчість. Історичні пісні

# data[].attributes.body
Автор:Тарасюк С.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Тарасюк Світлана 

# data[].attributes.attachment_link.title
Усна народна творчість. Історичні пісні | Тест з української літератури - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з української літератури (10 клас). 1. До родинно-побутових належать усі пісні, ОКРІМ

# data[].attributes.headline
Календарно-обрядові пісні

# data[].attributes.subject
Календарно-обрядові пісні

# data[].attributes.body
Автор: Бохінська І.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Бохінська Ірина 

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-обрядові пісні | Тест з української літератури - "На Урок"

# data[].attributes.attachment_link.description
Виконайте тест, щоб перевірити знання з української літератури (9 клас). 1. Які пісні співають, закликаючи весну?

# data[].attributes.headline
2.Повправляйся в тестових завданнях.

# data[].attributes.subject
2.Повправляйся в тестових завданнях.

# data[].attributes.headline
1.Виконай завдання , які були  на попередніх сесіях ЗНО

# data[].attributes.subject
1.Виконай завдання , які були  на попередніх сесіях ЗНО

# data[].attributes.body
Перевір себе!!!!

# data[].attributes.body
1.Опрацюй  теоретичний матеріал!!!!

# data[].attributes.headline
АНАЛІЗ ТВОРУ "ЧИ НЕ ТОЙ ТО ХМІЛЬ", українська народна творчість, ЗНО 2020

# data[].attributes.subject
АНАЛІЗ ТВОРУ "ЧИ НЕ ТОЙ ТО ХМІЛЬ", українська народна творчість, ЗНО 2020

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО на 200 балів

# data[].attributes.attachment_link.title
АНАЛІЗ ТВОРУ "ЧИ НЕ ТОЙ ТО ХМІЛЬ", українська народна творчість, ЗНО 2020

# data[].attributes.headline
АНАЛІЗ ТВОРУ "ОЙ МОРОЗЕ, МОРОЗЕНКУ...", українська народна творчість, ЗНО з української літератури

# data[].attributes.subject
АНАЛІЗ ТВОРУ "ОЙ МОРОЗЕ, МОРОЗЕНКУ...", українська народна творчість, ЗНО з української літератури

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО на 200 балів

# data[].attributes.attachment_link.title
АНАЛІЗ ТВОРУ "ОЙ МОРОЗЕ, МОРОЗЕНКУ...", українська народна творчість, ЗНО з української літератури

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Українська пісня - це бездонна
душа українського народу,
це його слава" (О. Довженко)
Історичні пісні - це народні ліро-епічні твори про важливі історичні події та конкретних історичних осіб.
Уперше термін "історична пісня" увів в українську фольклористику Микола Гоголь. Як окремий жанр, історичні пісні з'явилися в XIV - XV ст., коли Україна опинилася беззахисною перед грабіжницькими набігами татар. Формуючись спочатку спонтанно в лоні інших жанрів пісенної творчості, історична пісня (як і дума) досягає кульмінації у XVII - XVIII ст. - в добу козаччини. Як і думи, історичні пісні відображають історичне минуле українського народу і своїм змістом охоплюють події з XIV ст. до найновіших часів.

Для історичних пісень характерним був гуртовий багатоголосий спів.
Основні теми історичних пісень:

змалювання важкого періоду в житті українського народу - звитяжної боротьби козаків із турецько-татарськими ордами (наприклад, "Пісня про Байду" ("В Цареграді на риночку");

показ страхітливих спустошень і насильства;

зображення подій Національно-визвольної війни 1648 - 1657 pp. під проводом Богдана Хмельницького (героїчні постаті: Богдан Хмельницький, Максим Кривоніс, Іван Богун, Данило Нечай, Іван Сірко, Морозенко);

рух опришків на західноукраїнських землях (XVIII - XIX ст.) (Олекса Довбуш);

повстання проти кріпосницького гніту на Буковині (Лук'ян Кобилиця) та ін.

"Чи не той то хміль..."

Пісня про Богдана Хмельницького. У цій історичній пісні згадуються події Національно-визвольної війни 1648 -1657 pp. під проводом Богдана Хмельницького (бій під Жовтими Водами). Народ звеличує свого ватажка Богдана Хмельницького. Його змальовано як с правжнього народного героя, мужнього і відважного воїна, мудрого діяча й політика, захисника поневолених, "козацького батька". У творі уславлений гетьман порівнюється з дужим і буйним хмелем, який швидко росте, набирається сили й оповиває все своїми листками та стеблом:

Чи не той то хміль, що коло тичин в'ється?
Гей, той то Хмельницький, що з ляхами б'ється.

Так і очолювана Хмельницьким Національно-визвольна війна ширилася по всій Україні, піднімаючи народ на боротьбу за свободу:

Прийдеться ляшенькам в Польщу утікати!

"Ой Морозе, Морозенку"

У XIV- XVI ст. більша частина українських земель була захоплена Польщею. З того часу наш народ боровся за своє визволення, а вже в середині XVII ст. боротьба переросла в народну війну проти іноземних поневолювачів. Очолив це повстання Богдан Хмельницький. У роки визвольної війни кримські татари часто вступали у воєнний союз із козаками проти Польщі, однак, як і раніше, вряди-годи робили грабіжницькі набіги на міста й села України. Загони Богдана Хмельницького карали нападників. У гострих сутичках гинуло багато і татар, і козаків.

Пісня "Ой Морозе, Морозенку" розповідає про один з таких боїв. Хто ж такий Морозенко, про якого склали пісню? Можливо, це один із соратників Богдана Хмельницького - полковник Станіслав Морозенко або осавул Кропивнянського полку Нестір Морозенко.

Ой з-за гори та з-за кручі Буйне військо виступає,
Попереду Морозенко Сивим конем виграває.

Багато татар обступило козаків. До "ночі глухої" тривав нерівний бій. Татари втратили втроє більше, ніж козаки. Морозенко потрапив у полон, проте мужньо переносить катування (з вирваним живцем серцем герой споглядає Україну із Савур-могили). В останню хвилину життя Морозенко думає не про себе, а про свою сплюндровану батьківщину:

Вся ти єcи, Україно,
Славою покрита,
Тяжким горем, та сльозами,
Та кров'ю полита!
І поки над білим світом
Світить сонце буде,
Твої думи, твої пісні
Не забудуть люди.

оспівування боротьби козаків під керівництвом Морозенка з татарами.
возвеличення мудрості, мужності козацького ватажка; засудження жорстокості, підступності татарських поневолювачів.
Художні засоби твору підпорядковані його ідейному змісту. Витривалість Морозенка пісня передає за допомогою гіперболи ( з вирваним серцем герой із Савур-могили споглядає Україну). "славний, молодий, голова завзята, буйне військо", пестливе слово "козаченьки", присвійний займенник "наші" передають пошану та любов українського народу до своїх оборонців. Різко протилежні емоційним забарвленням тропи, що змальовують ворогів: вони прокляті, татарська орда порівнюється із страшним громом і чорною хмарою, яка "світ закрила". Постійний епітет "велика сила" вказує на те, що татар було набагато більше, ніж козаків, проте хоробрі воїни відважно кидаються в бій, захищаючи свої землі.
"славний козаче", "буйне військо", "голова Завзята", "тяжке горе", "білий світ".
"Вкраїна плаче", "Морозенко... сивим конем виграває", "живцем серце виривали", "Україна славою покрита".
"Татар велика сила".
Риторичні оклики: "Дивись тепер, Морозенку, Та на свою Україну!", "Тяжким горем та сльозами, Та кров'ю полита!".

# data[].attributes.attachment_link.title
Історичні пісні. "Ой Морозе, Морозенку", "Чи не той то Хміль".

# data[].attributes.attachment_link.description
"Українська пісня - це бездонна душа українського народу, це його слава" (О. Довженко) Історичні пісні - це народні ліро-епічні твори про важливі історичні події та конкретних історичних осіб. Уперше термін "історична пісня" увів в українську фольклористику Микола Гоголь. Як окремий жанр, історичні пісні з'явилися в XIV - XV ст., коли Україна опинилася беззахисною перед грабіжницькими набігами татар.

# data[].attributes.headline
"Чи не той то Хміль" та "Ой Морозе, Морозенко". Історичні пісні ЗНО 2020 (сюжет)

# data[].attributes.subject
"Чи не той то Хміль" та "Ой Морозе, Морозенко". Історичні пісні ЗНО 2020 (сюжет)

# data[].attributes.body
ЗНОледж

# data[].attributes.attachment_link.title
"Чи не той то Хміль" та "Ой Морозе, Морозенко". Історичні пісні ЗНО 2020 (сюжет)

# data[].attributes.headline
Перечитай!!!

# data[].attributes.subject
Перечитай!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У суспільно-побутовій ліриці відобразилися думки, почуття, настрої народу, викликані явищами, подіями чи обставинами суспільного життя. Узяті в сукупності, ці пісні дають широку, правдиву картину історичного буттянароду. У них особливо виразно виявляються його волелюбність, ненавистьдо насильства й експлуатації, мрії про справедливий суспільний лад.

Жанрово-тематичне розмаїття:

Козацькі піснівиникли у XV - XVIст. зпоявою козацтваі увібрали в себе інформацію про історичні реалії доби: боротьбу знападниками, перемогий поразки козацького війська, чужинську неволю, рабство та ін.
Козацькі пісні витворюють ліричний образ козака - тилового представника Запорозької Січі, передають романтику козацької волі. У цих піснях звеличена воля, воїнська звитяга, патріотичний дух, безстрашність, відданість справі національного визволення; оспівано козацьку славу.
Найпоширеніші теми козацьких пісень:

1. прощання козака з рідними та його від'їзд із дому, мотив ностальгії за рідною домівкою;

2. мотив небезпеки, що постійно загрожує козакові;

3. тема смерті.

Козацькі пісні:"Гомін, гомін по діброві", "Ой на горі та женці жнуть", "Стоїть явір над водою", "А вже літ більш двісті", "Їхав козак містом","Козак від'їжджає" та ін.
У козацьких піснях використовуються традиційні для українського фольклору символи: калина - символ України; явір - молодий хлопець, козак, лицар; могила - своєрідний обеліск козацької слави.

Стоїть явір над водою, в воду похилився;
На козака пригодонька, козак зажурився.
Не хилися, явороньку, ще ж ти зелененький;
Не журися, козаченьку, ще ж ти молоденький!
Не рад явір хилитися, вода корінь миє!
Не рад козак журитися, так серденько ниє!
Ой поїхав з України козак молоденький,-
Оріхове сіделечко, ще й кінь вороненький.
Ой поїхав на чужину та там і загинув,
Свою рідну Україну навіки покинув.
Звелів собі насипати високу могилу,
Звелів собі посадити червону калину:
"Будуть пташки прилітати, калиноньку їсти,
Будуть мені приносити з України вісті!"

Чумацькі пісні. За тематикою й поетикою вони близькі до козацьких.Чумакування як суспільне явище виникло приблизно в той самий час, що й козацтво. Уже з XV ст. в Україні відомий торгівельний промисел чумаків, які волами їздили до берегів Чорного й Азовського морів. Найпоширенішими предметами торгівлі були сіль, риба, віск, дьоготь, прянощі та ін. Це була важка й небезпечна справа, але водночас овіяна романтикою далекої дороги, безмежного степу, моря. Дорогою чумаки співали пісні.

Найпоширеніші теми чумацьких пісень(більшість споріднені з темами козацьких пісень):

від'їзд у дорогу;

приготування до тривалої подорожі;

прощання з родиною;

пригоди чумаків (тяжка зимівля, повернення додому тощо);

гуляння після повернення, застереження дівчатам не закохуватися в чумака, висміюється чумакова жінка, яка гуляє, поки чоловіка немає вдома (у жартівливих чумацьких піснях) та ін.

Чумацькі пісні: "Ой у степу криниченька", "Буркун-зілля", "Волики", "Гуляв чумак на риночку", "Їхав чумак із Криму додому", "Над річкою бережком", "Ой у полі криниченька", "Ой ясно, ясно сонечко сходить", "Ох і не стелися, хрещатий барвінку" ("Поїхав чумак та в Крим на базар..."), "У Києві на ринку" та ін.

Задумали чумаки в дорогу:
Покупили собі вози нові,
Поробили ярма кленові,
Поробили занози дубові,
Покупили воли половії.
Покупивши, да й попарували,
Попарувавши, да й повиїжджали.
Приїхали да й до перевозу,
До Марусі-шинкарки.
Один каже: "Марусю-шинкарко,
Сип кварту горілки!"
А Маруся каже: "Нема тобі мірки!"

Солдатські та рекрутські пісні. Специфіка рекрутських пісень полягає в зображенні подій, породжених явищем рекрутизації (після зруйнування Запорізької Січі та знищення всіх залишків автономії Гетьманщини Росія запровадила на українських землях загальну військову службу для чоловіків різних верств населення, що стала рекрутською повинністю (уведена наказом Петра 1699 р.); на Західній Україні - вербування українців до австро-угорської армії).
Довідка: за Петра І служба була довічною, у 1793 р. термін скоротили до 25 років, у 1834 р. - до 20 років, пізніше - 12, 15, 10 років. З 1874 p., коли була введена загальна військова повинність, служба тривала 7 років.

Пісні, що супроводжували відхід хлопця до війська, сповнені сумним настроєм (фактично це - голосіння), бо знаменували перехід зі "свого" світу в "чужий", де діють бездушні закони, панує чужа мова, невідоме майбутнє.
Солдатські та рекрутські пісні:"На тій горі, на тій горі", "Ой понад морем, понад Дунаєм", "Била мене мати березовим прутом", "А в неділю рано, рано-ранесенько", "А на горі два явори", "Бідна моя головонька" та ін.

Край долини, край широкої нивки
Брала дівка білий льон;
Вона брала, тонко вистілала,
Всю долину сходила,
Шукаючи парня молодого,
Що вірненько любила.
Беруть, беруть парня молодого
У тяжкую неволю,
Везуть, везуть парня молодого
Все густими лісами.
Ой утікає парень молоденький
Все чистими полями,
Доганяють парня молодого
Все сивими конями.
Стоїть дівка прямо у воротях,
Вмивається сльозами.
Махнув козак білою рукою:
"Не плач, дівко, за мною!
Ой не звати тобі мене мужем,
Мені тебе жоною".

Кріпацькі пісні. Поява пісень зумовлена суспільними явищами: відновлення Росією кріпацтва на українських землях, кріпосне право узаконювало залежність селянина від землевласника (остаточно кріпацтво в Україні було оформлено 1783 р. указом Катерини II). Серед різних видів кріпацької повинності, крім численних податків, була ще й панщина чи відробіткова рента - примусова праця закріпачених селян у господарстві поміщиків.
Для кріпацьких пісень характерно:

1. вираження негативного ставлення селян до тяжкої долі, умов підневільного життя;

2. відсутність романтичних рис (гіперболізації, ідеалізації ліричних героїв, обширних пейзажів, персоніфікації сил природи, фантастичних картин та ін.);

3. народна уява і фантазія поступається місцем змалюванню нелегкої праці, умов селянського побуту, епізодів знущання поміщиків з кріпаків, приниження людської гідності.

Кріпацькі пісні: "Бодай пану в дворі страшно", "В неділеньку рано", "Гой кувала зозулечка, кувати забула", "Із-за гори вітер віє", "На панщину ходжу, ходжу", "Наступає чорна хмара", "Нема в світі правди, правди не зиськати", "Ой летіла зозуленька, летячи кувала", "Ой служив би я в війську запорозькім" та ін.

Добре було нашим батькам на Вкраїні жити,
Дак не знали наші батьки панщини робити.
Зразу були добрі пани, легкі на роботу:
Цілий тиждень собі роби, панові в суботу.
Як настали лихі пани, тяжкі на роботу,-
Цілий тиждень на панщині, толоку в суботу,
А в суботу на толоку, в неділю на варту.
"Ой дай мені, орендарю, горілки хоть кварту!"
Сів я собі коло столу та горілки пити,
А вже стали до церковки всі дзвони дзвонити.
А в неділю з полудня всі дзвони дзвонять,
А савула з козаками на панщину гонять.
Зберемося, пане-брате, та й ходім до пана,
А вже би нас неділонька ось та не скарала.
Прийшли-бо ми перед пана, стали говорити...
Береть савула з козаками по сто палок бити.

Бурлацькі пісні. Бурлацькі пісні сповнені тугою за рідним краєм, родиною; у них передано важку працю бурлаки й зневажливе ставлення хазяїна до нього.
До бурлацьких пісень тематично близькі наймитській заробітчанські. У них теж ідеться про долю наймита, якого хазяї зневажають, гонять після тяжкої роботи в полі ще й носити воду, пасти худобу, а буває й віддають наймита в солдати замість свого сина.

Летів орел по той бік моря
Та давай з моря пити;
Горе мені, сіромасі,
В чужім краю жити!
Летів крячок по той бічок моря
Та летячи кряче,
Сидить козак-сіромаха
Та сидячи плаче.
Летів крячок та по той бік моря
Та й сів на тичині,
Та заплакав бідний сіромаха
Та по своїй гіркій причині.
Дере поли, а плечі латає
Та на той край поглядає,
Де родиноньку має.
Ой єсть у мене родинонька,
Та далеко від мене,
Ой як прийде пора-время,
Та негаразд буде без мене.

У суспільно-побутових (соціально-побутових) піснях особливо виразно виявляються волелюбність українського народу, ненависть до насильства й експлуатації, мрії про справедливий суспільний лад.

# data[].attributes.attachment_link.title
Суспільно-побутові пісні

# data[].attributes.attachment_link.description
У суспільно-побутовій ліриці відобразилися думки, почуття, настрої народу, викликані явищами, подіями чи обставинами суспільного життя. Узяті в сукупності, ці пісні дають широку, правдиву картину історичного буттянароду. У них особливо виразно виявляються його волелюбність, ненавистьдо насильства й експлуатації, мрії про справедливий суспільний лад. Козацькі пісні виникли у XV - XVIст.

# data[].attributes.headline
КОЗАЦЬКІ ПІСНІ

# data[].attributes.subject
КОЗАЦЬКІ ПІСНІ

# data[].attributes.body
#ЗНОуроки#укрліт
Загальна характеристика пісень

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО-уроки: українська мова і література

# data[].attributes.attachment_link.title
Суспільно-побутові пісні. Козацькі пісні

# data[].attributes.headline
Про основне.

# data[].attributes.subject
Про основне.

# data[].attributes.attachment_link.title
Суспільно-побутові пісні

# data[].attributes.headline
Соціально -побутові пісні поділяються:

# data[].attributes.subject
Соціально -побутові пісні поділяються:

# data[].attributes.headline
Підготовчі матеріали на Прометеус.

# data[].attributes.subject
Підготовчі матеріали на Прометеус.

# data[].attributes.body
ЗНО. Українська література. Розділ 1. Тема 1. Родинно і суспільно побутові пісні

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО Корисні відео для навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗНО. Українська література. Розділ 1. Тема 1. Родинно  і суспільно побутові пісні

# data[].attributes.headline
Основне по темі

# data[].attributes.subject
Основне по темі

# data[].attributes.attachment_link.title
Родинно-побутові пісні

# data[].attributes.headline
    Родинно-побутові пісні     

# data[].attributes.subject
    Родинно-побутові пісні     

# data[].attributes.body
#ЗНОуроки#укрліт
Аналіз пісень "В кінці греблі шумлять верби", "Світи, світи, місяченьку, та й на той перелаз", "Лугом іду, коня веду", "За городом качки пливуть"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО - уроки: українська мова та література

# data[].attributes.attachment_link.title
Родинно-побутові пісні (ІІ ч.)

# data[].attributes.attachment_link.title
НАШЕ (тексти пісень) - Веснянки, гаївки

# data[].attributes.attachment_link.description
Тексти пісень (лірика) всіх українських виконавців, народні пісні, ноти, записи у форматі mp3. Інформація про виконавців, гурти, альбоми та лейбли. Співай НАШЕ!

# data[].attributes.headline
Переглянь!!!!!

# data[].attributes.subject
Переглянь!!!!!

# data[].attributes.body
Телеканал UATV та проект "Древо" разом з фольклорними гуртами "Володар", "Орелі" та "Рожаниця" будуть кликати весну, огортаючи своїми голосами Україну.

# data[].attributes.attachment_link.title
Веснянки, 2 частина | Древо

# data[].attributes.headline
Основне про обрядові пісні веснянного циклу

# data[].attributes.subject
Основне про обрядові пісні веснянного циклу

# data[].attributes.attachment_link.title
Весняний цикл

# data[].attributes.headline
Зверни увагу !!!

# data[].attributes.subject
Зверни увагу !!!

# data[].attributes.body
ЕСНЯНКИ. Календарно-обрядові пісні. Пісні весняного циклу.Українська література. 6 клас.

# data[].attributes.attachment_link.title
ВЕСНЯНКИ. Календарно-обрядові пісні. Пісні весняного циклу.Українська література. 6 клас.

# data[].attributes.body
Купальські пісні

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Мала Сторінка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ой пущу віночок
На биструю воду,
На щастя, на долю,
На милого вроду.

Ой поплинь, віночку,
Прудко за водою,
На щастя, на долю
Милому зо мною.

Ой вiнку мiй, вiнку, хрещатий барвiнку!
А я тебе плела вчора до вечора.
Виси, мiй вiночку, на злотiм кiлочку,
На злотiм кiлочку, шовковiм шнурочку.
А матiнка взяла, миленькому дала.
Якби-м була знала, ще б кращего вбрала,
Злотом взолотила, м'ятою обвила.

Проти Івана сонце іграло.
Приспів:
Ой рано, на Івана.
А де ж воно ночувало?
Ночувало у Івана.
А що ж воно вечеряло?
Вечеряло варенички,
Варенички з цибулею,
З цибулею, з чорним маком,
З чорним маком, з пастернаком,
І з юшкою, з петрушкою,
Ой рано, на Івана.

Ой на Івана Купайлого
Ходила відьма ногайлою.
Як на дуб лізла - кору гризла,
А з дуба впала - зілля копала.
А з дуба впала - зілля копала,
Свої корови заправляла.
Як заправила у вівторок,
То видоїла корів з сорок,
А як заправила в середу,
То видоїла всю череду.

Хто не піде на Купала,
Щоб йому ноги поламало,
Щоб поклало колодою,
Колодою смоловою.
Сонце пече, смола тече,
Да ідіть, хлопці, смоли брати,
Відьмі очі заливати:
Щоб по ночах не ходила,
Чужих корів не доїла.
Бо корівоньки старенькі,
В них телятка маленькі.

КОЛО КУПАЙЛА ОБМЕТЯНО

Коло купайла обметяно,
Ще й барвінком оплетяно,
Ще й васильочком обтикано,
Нас на Купайла викликано.
Хто не вийде на Купайла,
Щоб йому ноги поламало!
Не старому, не малому,
Іванкові молодому.

Ми купайла іскупали
Та на той рочок сховали;
Горе нам, діроньки,
У чужої матінки,
Бо чужая мати
Гіршая татарки:
Сказала мені
Три діла робити,
В неділеньку золити,
На морі попрати,
На клепку вішати.
А я не татарка -
В неділю золити, -
Не ластівонька -
На морі попрати,
Я не пчілонька -
На кленку вішати.

*(1) Повторюється за кожним другим рядком.

ПЛИВИ, ВІЛЕЧКО,
ЗА ВОДОЮ

Як топлять купайла наприкінці свята, дівчата співають:

Пливи, вілечко, за водою,
А я буду йти за тобою.
Там сядемо, відпочинемо,
Та дрібні листи напишемо.
Та дрібні листи напишемо,
До Петруня одішлемо.
Та нехай Петруньо прочитав,
Та нехай знав, де Маруся гуляє.

Два хлопці підіймають Купайла, несуть круюм села або кругом свого кутка.
Дівчата в той час співають:

Велику вільхову гілку убирали квітами, і з криками та піснями виносили Купала за село, і там спалювали.
Вірили, що з Купалом виходять із села всі відьми, до того і співали:

На Купалу огонь крешуть,
Нехай відьми на пень брешуть;
Нехай брешуть, нехай знають,
Нехай молока не одбирають.

Коло води-моря ходили дівочки.

Коло Мареночки - Купало!
Грає сонечко на Івана!

Пішли дівочки та по ягідки.
Уже дівочки наплели віночки.

Віночки не в'януть, дівочки не плачуть.
Віночки зав'яли, дівочки сплакнули.

Да купався Іван, да й у воду впав.

Купала на Івана, Купала на Івана!

Да купався Клим, да й у воду вплив.
Да купався Іван, доведеться і нам.
Да купався Мусій, доведеться усім.
На калину роса пала, у пас на улиці Купала.
Купала на Івана, Купала на Івана!

ЩО НА ІВАНА ХЛІБ САДЖАЛА

Що на Івана хліб саджала,
Купала на Івана*(1)
А на Петра вибирала.
А в мого батька двір невеличкий,
Двір невеликий, зілля велике,
А в тім зіллі вовки вили,
Вовки вили, Маринку задавили.

*(1) Повторюється приспів за кожним рядком.

Дівчата ходять кругом вогпю і співають:

Ой у полі береза стояла,
На березі зозуля кувала.
- Ти, березо, суха, незелена,
Чого, Ганно, смутна, невесела?
- Ну як же мені веселою бути,
Що щодень свати в хаті,
Не оддає мене мати.

А у нашім сельці збиралися хлопці.

Приспів:

Дерево, клен-дерево, збиралися хлопці.
Своїми дівчатами похвалялися.

- А тепер, Трохиме, похвались своєю.
- А моя Віруня добра господиня:
Хуру дров спалила й борщу не зварила.
- А тепер, Матвію, похвались своєю.
- А моя Одарка добра господарка:
Сім день фартух шила, за день ісходила.
- А тепер, Василю, похвались своєю.
- А моя Олена добра господарка:
Пішла в поле жати - три снопи нажала,
Три снопи нажала та й тих не зв'язала.

Через наше село везуть клен-дерево.

Приспів:

Дерево, клен-дерево, дрібненько, зелено.
Дерево стосують та хату будують.

Збудували хату із шістьма вікнами.
А у тії хаті три свічечки ясних.
Три свічечки ясних, три дівочки красних.

ОЙ НА ГОРОДІ БУРКУН-ЗІЛЛЯ

Ой па городі буркун-зілля,
Ой там Петруньо теше кілля.
Ой теше, теше, витинає,
Свою доленьку проклинає:
- Ой доле ж моя нещасная!
Ганнусю ж моя прекрасная!
Ой доле моя нещаслива!
Ганнусю ж моя чорнобрива!
- Я ж тебе, тополю,
Обполю.

- Я ще зелена - вгору піду,
Я ще молода - замуж вийду!

Чом ти, Івасю, не женишся?

Купала на Йвана*(1).

Ой як мені та женитися,
Та за мене дівки не йдуть,
Де я хочу, там не дають,
А де не хочу, там три дають.
Та одну сліпу, другу криву,
А третюю та горбатую.
Сліпу водити, криву возити,
А із горбатою та вік ізжити.

*(1) Повторюється за кожним рядком

ЧОГО, ІВАСЮ,
ЗМАРНІВ, ЗМАРНІВ

- Чого, Івасю, змарнів, змарнів?
Чого шукаєш? - Волів, волів.

- Ой твої воли давно в шкоді,
Ой у Марусі на вгороді.

Світи, світи, місяцю, місяцю,
Та й на нашу вулицю, вулицю,
А на нашій вулиці, вулиці
Усі хлопці молодці, молодці.
А немає кращого, кращого
Від Романа нашого, нашого,
Сім пар чобіт витоптав, витоптав,
Поки Надю висватав, висватав.

ОЙ ЛІСОМ, ЛІСОМ-ДОРІЖКОЮ

Ой лісом, лісом-доріжкою
їхав Микола теліжкою.

- Не йди, Ганнусю, ні за кого,
Підеш за мене, молодого.

ОЙ У ГОРОДІ КОПАНОЧКА

Ой у городі копаночка,
Там купалася ластівочка.

На бережині сушилася.
Дівка Ганнуся журилася.

А ще рушнички не напряла,
А вже старостам слово дала.

А ще рушнички на верстаті,
А вже старости давно в хаті.

А в Миколи така думка була,
Щоб Наталка йому жінка була.

Сьогодня Купала, а завтра Івана,
Треба мені та до торгу торгувать,
Ізв'язала свекорка продавать. У!
А рідного батенька купувать. У!
І свекорка не продала на місті,
І рідного не купила за двісті. У!
Не купила, не купила, не купила,
Тілько собі славоньки наробила. У!

Щось вітер віє, повіває,
Щось воротечка поторкає.
Я думала: вітер віє,
А то свекорко з торгу їде:
"Ой одчини ж, невістонько,
Ой одчини ж, лебедонько".
Ой вийшла я, одчинила,
Свому свекорку не вгодила,
Свому свекорку не вгодила,
Що воротечка одчинила.
Щось вітер віє, повіває,
Щось воротечка поторкає.
Я думала: вітер віє,
А то свекруха з торгу їде:
"Ой одчини ж, невістонько,
Ой одчини ж, лебедонько".
Ой вийшла я, одчинила,
Своїй свекрусі не вгодила,
Своїй свекрусі не вгодила,
Що постіленьку не постелила.
Щось вітер віє, повіває,
Щось воротечка поторкає.
Я думала: вітер віє,
А то миленький з торгу їде:
"Ой одчини ж, милесенька,
Ой одчини ж, лебедонько".
Ой вийшла я, одчинила.
Миленькому догодила,
Його коника узяла
Та й до стаєнки завела.
*(1) Повторюється за кожним другим рядком
Ой на городі під буйним вітром
Не чули хлопці зозулі літом,
А як почули, полякались,
В глуху кропиву поховались.

Дірявая та кишеня була,
За то тобі та гостинця нема. (2)

Ой не бийтесь, нема за що,
Хоть вона гарна, та ледащо.

Як до роботи - не нагнеться,
Бачить Миколу та й сміється.

*(1) Повторюється за кожним другим рядком.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
фольклор народна мудрість

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усна народна творчість

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українські пісні

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календарно-обрядові пісні

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
купальські пісні текст критика

# data[].attributes.attachment_link.title
Купальські пісні - збірка (з книги "Календарно-обрядові пісні")

# data[].attributes.attachment_link.description
Ой пущу віночок На биструю воду, На щастя, на долю, На милого вроду. Ой поплинь, віночку, Прудко за водою, На щастя, на долю Милому зо мною. Ой вiнку мiй, вiнку, хрещатий барвiнку! А я тебе плела вчора до вечора. Виси, мiй вiночку, на злотiм кiлочку, На злотiм кiлочку, шовковiм шнурочку.

# data[].attributes.body
Жниварські пісні.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Мала Сторінка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Там женчики жали,
Золотi серпи мали,
Срiбнiï юрочки,
Що в'язали снопочки.

Добрiï були женцi
Дiвчата й молодицi.
Дiвчата косатi,
А хлопцi вусатi,
Молодицi бiлолицi.

ОЙ ПРОСИВСЯ ВІНОЧОК

Ой просився віночок
Молоденьких дівочок:
- Возьміть мене з собою,
Бо я ся в полі бою.

Вийся, віночку, гладко,
Як червоное ябко.
Із барвінку зеленого
А й з вівса жовтейкого.

Співається перед початком роботи на ниві, коли, за звичаєм, господар повинен завести женців за постаті.

Ой паночку
Наш, наш,
Да заведи
Нас, нас
Та й у добрий
Час!

Ой лане, ланочку,
Повіж нам правдочку.
Чи будемо у кінці?
Чи будемо у вінці?
Будеш, донечко, будеш,
Лиш ланочка дожнеш.

ЖНИВНІ ПІСНІ

ОЙ ЧЕРЕЗ СЕЛО ПЕРЕПІЛКА ЛЕТІЛА

Ой через село перепілка летіла,
Не дала мати, за кого я хотіла.
Ой я хотіла за війтового сина,
Щоб рочків зо два панщини не робила.
Ой не так зо два, ой хоч рочків зо штири,
Ой а щоб ручки з ніжками одпочили.
Розбився горщик з густою лемішкою,
Господь відає, де буду невісткою -
Чи тому пану, що ходить у "жупані,
Чи тій гетьмазі, що ходить у серм'язі.
Чи тому пану,- допоможи й а, боже,
А чи гетьмазі,- не суди, милий боже.
Ой заржи, заржи, сивий кошо, на росі,
Кого я люблю, пізнаю по голосі.

А вже сонце западає,
Пан нам роботу закладає;
Бодай пана громи били,
Як ми рученьки потомили.
Ручки й ніжки потомили,
Тобі, пане, не вгодили.
Бодай пан їв - не наївся,
Бодай пан пив - не напився,
В ложці води утопився,
А якщо ні, то вдавився.

ОЙ Я ЖАЛА, ЖАЛА

Ой я жала, жала
І дуже пильнувала -
У день по три копи нажинала.
Я думала, що три копи,
Оглянуся - аж три снопи.

Чого, гаю, темний стоїш?
Чом, гаю, не зеленієш?
Як я маю зеленіти?
Була зима сутужная,
А ще до того морозная.
Ішло військо великее,
А ще до того прибірное,
Піді мною ночувало,
Коріннячко потрощило,
А гіллячко поламало.

А ЩЕ Й СОНЦЕ ВИСОКО, НАМ ДОДОМУ ДАЛЕКО

А ще й сонце високо, нам додому далеко.
Іще не пора нам до двора!
А вже сонце низько, нам додому близько.
Ой пора, пора нам до двора!
Підходимо під село, наше село весело.
Добрий вечір вам! Чи раді женцям?

* * *

МИ СВОЄМУ ПАНУ ТА ЗРОБИМО СЛАВУ

Ми своєму пану та зробимо славу:
Та вижнемо жито до самого краю.
Поставимо в копки та вдаримо в гопки.
Чуй, пане, чуй, вечерять готуй!

* * *

ОЙ ЧИЇ Ж ТО ТА ЖЕНЧИКИ ЖНУТЬ

Ой чиї ж то та женчики жнуть,
Ой кому то їстоньки та неньки несуть?
Ой на тій же ниві вже копи стоять,
Сватай мене, серце, буду панувать.

* * *

МОЛОДИЦІ - БІЛОЛИЦІ

Молодиці - білолиці,
А хлопці - чорнобривці,
Парубки - вусаті,
А дівки - косаті.
Наша господиня не пишна,
За ворота вийшла,
Взулася в черевички
І частує робітнички.

ХВАЛИЛАСЯ НИВА

Хвалилася нива,
Що сто копів вродила:
- Іще буду родити,
Як будемо в світі жити.

Ми-то, женчики, ми-то,
Пожали всейке жито,
А другії ліниві -
Стоїть жито на ниві.

- Перепілонько мала,
Де будеш зимувала?
Ми пшеницю вижнемо,
Тебе виженемо.
- А літом під копою,
А зимою під скиртою.

* * *

Ужала я пшениченьку
Попід колоссячко,
А у мого миленького
Злоте волоссячко.
А у мого миленького
Волоссячко руде,-
А як іде горі селом -
Завидуйте люде.

* * *

Як я була да на толоці -
Мої очі да на тім боці.
Не сварися, моя мати,
Що я прийшла опівночі.
Хоч сварися, не сварися,
Да ти ж мене не научиш;
Хоч кого я вірно люблю,
Да з тим мене не розлучиш.

* * *

Станьте, дівчата, в рядочок,
Котра нестиме віночок?
Ой котра молодая,
Тая віночку радая.
А котра старая,
Тая віночку смутная.

* * *

Берегом качки плили,
Куда женчики ішли,
Битою дорогою,
Зеленою дібровою.

Місяцю, місячейку!
Світи нам дорожейку,
Жеби-сь мо не зблудили,
Віночка не згубили;
Бо наш вінойко красний,
Як місячейко ясний,
Іде вищий від плота,
Ще дорожчий від злота.
Іще вищий від гори,
Ще яснійший від зорі.

* * *

Ой котився наш віночок по полю,
Ой просився в господаря в стодолу:
- Пусти ж мене, господарю, в стодолу,--
Нехай же я хоть трошечки спочину!
Бо треба йти на зиму на ниву.
А вже я і так дрібного дощику намокся
І буйного вітроньку начувся.

* * *

Котився вінок з поля,
Із поля на дорогу,
А з дороги до стодоли,
З стодоли до комори,
З комори до світлиці
На пухкі паляниці.

* * *

Ой прочини, наш паночку, ворота.
Несем тобі вінчика з золота.
Ой прочини, наш паночку, новії брами,
Несем тобі вінчика з перлами.
Ой прочини, наш паночку, оконце,
Несем тобі віночка, як сонце.
Ой прочини, наш паночку, кватирку,
Несем тобі вінчика, як зірку.
Ой прочини, наш паночку, новий двір.
Несем тобі вінчика на розвід.

* * *

Уже сонце над дубами,-
Трясуть коні поводами.
Трясіть, не трясіть,
Та додому везіть!
Ой вже сонечко над рікою,
Трясе наш пан калитою,
Тряси, не тряси,
По гривні даси!

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
фольклор народна мудрість

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
усна народна творчість

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
українські пісні

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
календарно-обрядові пісні

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
пісні літнього циклу: жниварські пісні

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
книга календарно-обрядові пісні

# data[].attributes.attachment_link.title
Жниварські пісні (з книги "Календарно-обрядові пісні")

# data[].attributes.attachment_link.description
Там женчики жали, Золотi серпи мали, Срiбнiï юрочки, Що в'язали снопочки. Добрiï були женцi Дiвчата й молодицi. Дiвчата косатi, А хлопцi вусатi, Молодицi бiлолицi. ОЙ ПРОСИВСЯ ВІНОЧОК Ой просився віночок Молоденьких дівочок: - Возьміть мене з собою, Бо я ся в полі бою. Вийся, віночку, гладко, Як червоное ябко.

# data[].attributes.headline
Основне про літній цикл

# data[].attributes.subject
Основне про літній цикл

# data[].attributes.attachment_link.title
ПІСНІ ЛІТНЬОГО ЦИКЛУ

# data[].attributes.headline
Зверни увагу!!!

# data[].attributes.subject
Зверни увагу!!!

# data[].attributes.body
#ЗНОуроки#укрліт
Характеристика русальних, купальських і жниварських пісень

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО - уроки: українська мова та література

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-обрядові пісні літнього циклу

# data[].attributes.headline
«Щедрик, щедрик, щедрівочка» аналіз

# data[].attributes.subject
«Щедрик, щедрик, щедрівочка» аналіз

# data[].attributes.headline
Щедрик - Тіна Кароль

# data[].attributes.subject
Щедрик - Тіна Кароль

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал 1+1

# data[].attributes.attachment_link.title
Щедрик - Тіна Кароль

# data[].attributes.headline
«Добрий вечір тобі, пане господарю!» аналіз

# data[].attributes.subject
«Добрий вечір тобі, пане господарю!» аналіз

# data[].attributes.headline
"ДОБРИЙ ВЕЧІР ТОБІ,ПАНЕ ГОСПОДАРЮ!"

# data[].attributes.subject
"ДОБРИЙ ВЕЧІР ТОБІ,ПАНЕ ГОСПОДАРЮ!"

# data[].attributes.body
РІЗДВЯНИЙ ХОР УРАЇНСЬКИХ АРТИСТІВ!
виробництво"AS-STUDIO"
режисер Андрій Снімщиков

# data[].attributes.attachment_link.title
"ДОБРИЙ ВЕЧІР ТОБІ,ПАНЕ ГОСПОДАРЮ!"

# data[].attributes.headline
Основне про обрядові пісні зимового циклу.

# data[].attributes.subject
Основне про обрядові пісні зимового циклу.

# data[].attributes.attachment_link.title
Зимові  обрядові пісні.

# data[].attributes.headline
Коротка характеристика

# data[].attributes.subject
Коротка характеристика

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО - уроки: українська мова та література

# data[].attributes.attachment_link.title
Календарно-обрядові пісні зимового та весняного циклів

# data[].attributes.headline
 Різновидикалендар-но-обрядових пісень 

# data[].attributes.subject
 Різновидикалендар-но-обрядових пісень 

# data[].attributes.body
Фолькло́р (англ. folk-lore, букв. —народна мудрість; народне знання)[1], або усна наро́дна тво́рчість — художня колективна літературна і музична творча діяльністьнароду, яка засобами мови зберегла знання про життя і природу, давні культи і вірування, а також відбиток світу думок, уявлень, почуттів і переживань, народнопоетичної фантазії. Термін «фольклор» запровадив 1846 року англійський археолог Вільям Джон Томас (англ. William Thoms).