# data[].attributes.headline
Курілова Анжеліка 

# data[].attributes.subject
Курілова Анжеліка 

# data[].attributes.body
6-А клас

# data[].attributes.headline
Усатий Федір,7- А кл

# data[].attributes.body
Усатий Федір,7- А класс

# data[].attributes.headline
"Адаптированный вари

# data[].attributes.body
"Адаптированный вариант тетради с заметками из Чернобыля". Копия есть в семье ученицы 7-а класса Требунских Мирославы.

# data[].attributes.headline
Учні 7 - А класу в п

# data[].attributes.body
Учні 7 - А класу в підсумок уроку про 35-у річницю трагедії на ЧАЕС зробили таку хмарину слів з тих емоцій, вражень, що є у більшості учнів.

# data[].attributes.headline
ЛОГОТИП   ЧАЕС

# data[].attributes.subject
ЛОГОТИП   ЧАЕС

# data[].attributes.headline
Вікторина до річниці Чорнобильської трагедії "Катастрофа, що закарбована в пам'яті"

# data[].attributes.subject
Вікторина до річниці Чорнобильської трагедії "Катастрофа, що закарбована в пам'яті"

# data[].attributes.body
З виховної години 8-А класу

# data[].attributes.attachment_link.title
Річниця Чорнобильської трагедії

# data[].attributes.attachment_link.description
Перевірте ваші знання

# data[].attributes.headline
Корецкий Вадим 10-А

# data[].attributes.subject
Корецкий Вадим 10-А

# data[].attributes.headline
35 років аварії на Чорнобильській АЕС

# data[].attributes.subject
35 років аварії на Чорнобильській АЕС

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
почати

35-ті роковини

чорно биль

1. Вступ

2. Місто-привід

3. Модель ЧАЕС

4. Хронологія подій

5. Саркофаг

7. Жертви трагедії

8. Ліквідатори

9. Зона змін

10. Міфи ЧАЕС

11. Chornobyl App

зміст

6. Зона забруднення

12. Корисні посилання

найбільша катастрофа світу з епіцентром в 100 км від Києва. Проблема, що торкнулась всього світу і майже кожної української сім'ї.Та що ми насправді знаємо про нього?

чорнобиль

місто-привід

+ зібрати пазл

ЕНЕРГОБЛОК-2 (1978)

ЕНЕРГОБЛОК-4 (1983)

ЕНЕРГОБЛОК-3 (1981)

ЕНЕРГОБЛОК-1 (1977)

хронологія подій

Березень - початок побудови Чорнобильської АЕС

Грудень - закінчення спорудження реактора №4, який почав роботу 20 грудня

26 квітня1:23:44Вибух. Все радіоактивне паливо розщеплюється, розриваючи труби

15 грудняОстанній діючий - 3-й реактор припиняє роботу

17 вереснябудівництво нового саркофага над 4-м реактором з французьким консорціумом Novarka

1970

2007

2000

1986

1983

САРКОФАГ

"Укриття" (відомий як "Саркофаг") - ізоляційна споруда над 4-им енергоблоком ЧАЕС, побудована до листопада 1986 року після вибуху 4-го реактораНа створення було витрачено 400 тис. куб. м бетонної суміші і 7 тис. т металоконструкцій, термін будівництва - 206 днів. На будівництві працювало 90 тис. людейТермін експлуатації саркофага був запланований на бл. 20-40 років, тому у 2000-х роках запроєктовано нове укриття

Новий безпечний конфайнмент (скор. НБК) - ізоляційна аркова споруда; що накрила застаріле "Укриття"На будівництві працювало близько 3 тис. робітників. Спорудження тривало з квітня 2012 по липень 2019 року. Загальна маса конструкції разом з допоміжним обладнанням - 36000 тоннЗа проектом передбачено, що нова споруда буде експлуатуватися впродовж 100 років

зона забруднення

території "Зони" можна буде використовувати через 100 тис. років

40%

жертви трагедії

У постраждалих внаслідок аварії на ЧАЕС впродовж наступних років, проявлялися три так звані "ранні раки", які розвивалися від 2-5 до 30 років після опромінення

Тріада раків

1 747 803

330 298

185 206

WRITE A TITLE HERE

"Lorem ipsum dolor sit amet, consectetur adipiscing elit, sed do eiusmod tempor incididunt ut labore et dolore magna aliqua"

Author's Name

пожежники

солдати

льотчики

шахтарі

ліквідатори

дайвери

більше

більше

більше

більше

Дзвінок у 1986

більше

Три ліквідатор катастрофи, яких прозвали "водолазами", насправді, були інженерами.Після вибуху на ЧАЕС у квітні 1986 року близько 185 тонн розплавленого ядерного матеріалу із зруйнованого реактора розплавляли нижні шари конструкцій під собою. Під ними в резервуарі накопичувалася вода, яку використовували під час гасіння пожежі в перші дні після аварії. Її обсяг тоді оцінили в 19 тисяч тонн.У разі, якби активна зона (теплоносії) досягли води, міг статися повторний вибух. Тож розробили такий план: 3 людей повинні були вирушити через затоплені камери четвертого реактора до теплоносія, знайти 2 запірних клапани і відкрити їх, спустивши воду.Коли пожежники відкачали воду з затоплених тунелів, тоді туди довелося спускатися інженерам. Ця місія випала на зміну Ананенка, яка працювала в той день. Сам він пішов, бо знав, де розташовані заслінки - необізнаній людині знайти їх в темряві між трубами й арматурою було б непросто.Допомагав старший інженер Беспалов, а контролював всю операцію начальник зміни Баранов.При цьому ніхто з трьох дайверів не отримав смертельну дозу радіації.У 2005 році Борис Баранов помер від серцевого нападу. Йому було 65 років. Його ім'я було внесено в Книгу Пам'яті ЧАЕС.А ось Беспалов і Ананенко живі донині. Перший продовжував працювати на ЧАЕС, другий працював у Державній інспекції ядерного регулювання України, а потім став співробітником Українського ядерного форуму.Всі троє ліквідаторів були нагороджені орденами Трудового Червоного Прапора. У 2018 році президент України Петро Порошенко нагородив їх орденами "За мужність" ІІІ ступеня. За Баранова нагороду отримав його онук.У разі, якби активна зона (теплоносії) досягли води, міг статися повторний вибух. Тож розробили такий план: 3 людей повинні були вирушити через затоплені камери четвертого реактора до теплоносія, знайти 2 запірних клапани і відкрити їх, спустивши воду.https://24tv.ua/ukrayini-den-uchasnikiv-likvidatsiyi-katastrofi-novini-ukrayini_n1480710Багатьом відома історія про 3 ліквідаторів катастрофи, яких прозвали "водолазами". Насправді це були інженери і всі 3 вижили після виконання свого завдання, хоча мережею гуляє низка статей про те, що герої начебто померли від променевої хвороби. Як усе було насправді?https://24tv.ua/ukrayini-den-uchasnikiv-likvidatsiyi-katastrofi-novini-ukrayini_n1480710Багатьом відома історія про 3 ліквідаторів катастрофи, яких прозвали "водолазами". Насправді це були інженери і всі 3 вижили після виконання свого завдання, хоча мережею гуляє низка статей про те, що герої начебто померли від променевої хвороби. Як усе було насправді?Після вибуху на ЧАЕС у квітні 1986 року близько 185 тонн розплавленого ядерного матеріалу із зруйнованого реактора розплавляли нижні шари конструкцій під собою. Під ними в резервуарі накопичувалася вода, яку використовували під час гасіння пожежі в перші дні після аварії. Її обсяг тоді оцінили в 19 тисяч тонн.https://24tv.ua/ukrayini-den-uchasnikiv-likvidatsiyi-katastrofi-novini-ukrayini_n1480710мммБагатьом відома історія про 3 ліквідаторів катастрофи, яких прозвали "водолазами". Насправді це були інженери і всі 3 вижили після виконання свого завдання, хоча мережею гуляє низка статей про те, що герої начебто померли від променевої хвороби. Як усе було насправді?Після вибуху на ЧАЕС у квітні 1986 року близько 185 тонн розплавленого ядерного матеріалу із зруйнованого реактора розплавляли нижні шари конструкцій під собою. Під ними в резервуарі накопичувалася вода, яку використовували під час гасіння пожежі в перші дні після аварії. Її обсяг тоді оцінили в 19 тисяч тонн.https://24tv.ua/ukrayini-den-uchasnikiv-likvidatsiyi-katastrofi-novini-ukrayini_n1480710Багатьом відома історія про 3 ліквідаторів катастрофи, яких прозвали "водолазами". Насправді це були інженери і всі 3 вижили після виконання свого завдання, хоча мережею гуляє низка статей про те, що герої начебто померли від променевої хвороби. Як усе було насправді?Після вибуху на ЧАЕС у квітні 1986 року близько 185 тонн розплавленого ядерного матеріалу із зруйнованого реактора розплавляли нижні шари конструкцій під собою. Під ними в резервуарі накопичувалася вода, яку використовували під час гасіння пожежі в перші дні після аварії. Її обсяг тоді оцінили в 19 тисяч тонн.https://24tv.ua/ukrayini-den-uchasnikiv-likvidatsiyi-katastrofi-novini-ukrayini_n1480710

Колектив шахтарів налічував 388 чоловік, - З них 154 гірники з Московського басейну і 234 з Донбасу.Треба було прокласти 136-метровий тунель, провести по ньому комунікації і укласти рейки для вагонеток.Роботи шахтарі вели цілодобово о вісім змін. Кожна працювала по три години. Всі зміни об'єднані в "вахту". Термін роботи на станції кожної "вахти" - п'ятнадцять днів. Всього було три загону, які виконували завдання.Всі роботи велися в щадному режимі - по три години зміна. Завдання було - зробити все за три з лишком місяці, а шахтарі зробили за місяць з невеликим.Не всі шахтарі проходили відбір. Брали найкращих прохідників.Всім шахтарям видавали респіратори пелюстки, але їх особливо не надягали - в них було неможливо працювати через те, що в тунелі жарко і дихати було нічим. Всі прохідники були одягнені в легку білу робу, як у працівників станції.В результаті під реактором була змонтована величезна бетонна система, начинена трубами і спеціальною апаратурою. Вся ця масивна конструкція повинна була виключити небезпеку зараження грунтових вод.

територія змін

Розвиток Чорнобильського радіаційно-екологічного біосферного заповідника

Відродження території як культурної спадщини та туристичного магніту

Майданчик для роботи українських та іноземних вчених

Окремий індустріальний кластер

Міфи ЧАЕС

Серія відеороликів до 35 роковин Чорнобильської катастрофи, які покликані зруйнувати основні міфи навколо ЧАЕС

+ завантажити

Chornobyl App

АндроїдiOS

корисні посилання

ЧОРНОБИЛЬ - 30 років після катастрофи

Урок Памяті Чорнобиля

ДСП Чорнобильська АЕС

Міжнародна науково-інформаційна мережа з питань Чорнобиля

Державне агентство України з управління зоною відчуження

Chornobyl insight

Chernobyl gallery

Чорнобильська історична майстерня

План реагування на радіаційні аварії

Ми світимося від щастя

Тематичні проєкти від Українського радіо

Чорноюиль. Подорож

Вальс 86

дякуємоЗА ЖИТТЯ

# data[].attributes.attachment_link.title
35 років аварії на ЧАЕС by БІЦ ХЗОШ №42 on Genially

# data[].attributes.attachment_link.description
почати 35-ті роковини чорно биль 1. Вступ 2. Місто-привід 3. Модель ЧАЕС 4. Хронологія подій 5. Саркофаг 7. Жертви трагедії 8. Ліквідатори 9. Зона змін 10. Міфи ЧАЕС 11. Chornobyl App зміст 6. Зона забруднення 12. Корисні посилання найбільша катастрофа світу з епіцентром в 100 км від Києва.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталья Маркова

# data[].attributes.attachment_link.title
Демиденко Мария Чернобыль2

# data[].attributes.headline
"Чорнобильська катастрофа" роботи учнів 6-А класу

# data[].attributes.subject
"Чорнобильська катастрофа" роботи учнів 6-А класу

# data[].attributes.headline
"Чорнобильська катастрофа" віртуальний музей для класної години 6-А класу

# data[].attributes.subject
"Чорнобильська катастрофа" віртуальний музей для класної години 6-А класу

# data[].attributes.attachment_link.title
Чернобыльская катастрофа - Виртуальный музей

# data[].attributes.headline
Даша Медведюк

# data[].attributes.subject
Даша Медведюк

# data[].attributes.body
6-Б

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталья Маркова

# data[].attributes.headline
4-А клас. До 35-річчя аварії на ЧАЕС

# data[].attributes.subject
4-А клас. До 35-річчя аварії на ЧАЕС

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Степурко

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобиль - великий біль нашого народу

# data[].attributes.headline
Нікандров Олександр

# data[].attributes.subject
Нікандров Олександр

# data[].attributes.body
7-А клас

# data[].attributes.headline
Требунських Мирослава

# data[].attributes.subject
Требунських Мирослава

# data[].attributes.body
7-А клас

# data[].attributes.headline
Слово про Чорнобиль

# data[].attributes.subject
Слово про Чорнобиль

# data[].attributes.body
6-Б клас

# data[].attributes.attachment_link.title
Виховна година в 6Б класі

# data[].attributes.headline
Аварія на ЧАЕС: історія (коротко)

# data[].attributes.subject
Аварія на ЧАЕС: історія (коротко)

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобильська катастрофа: історія про трагедію, яка назавжди закарбувалася в пам’яті, Одна історія

# data[].attributes.headline
Про аварію на ЧАЕС дітям

# data[].attributes.subject
Про аварію на ЧАЕС дітям

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Книга-мандрівка. Україна

# data[].attributes.attachment_link.title
5 серія «Книга-мандрівка. Україна». Чорнобиль

# data[].attributes.headline
Науковий фільм про аварію на ЧАЕС

# data[].attributes.subject
Науковий фільм про аварію на ЧАЕС

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Цікава наука

# data[].attributes.attachment_link.title
Чорнобиль. Як сталася аварія на ЧАЕС [Mike Bell]

# data[].attributes.headline
Героїчний подвиг в ім'я життя інших...

# data[].attributes.subject
Героїчний подвиг в ім'я життя інших...

# data[].attributes.attachment_link.title
Пам'ятаємо героїчний подвиг ліквідаторів аварії на ЧАЕС

# data[].attributes.headline
26 квітня 1986 року

# data[].attributes.subject
26 квітня 1986 року

# data[].attributes.body
Як відомо, 26 квітня 1986 року на Чорнобильській атомній електростанції, що на Київщині, сталася найбільша в історії людства техногенна катастрофа – Чорнобильська аварія. Лише завдяки самопожертві ліквідаторів наслідків катастрофи, багато з яких заплатили за це власним життями і здоров’ям, вдалося локалізувати наслідки аварії та врятувати країну і світ від катастрофічного радіаційного забруднення.

Сьогодні ми згадуємо їх – тих, хто усвідомлено й мовчки жертовно віддав за нас своє життя в ядерному котлі.