# data[].attributes.body
Intercanvis de productes procendents de llocs proxims.
Es feiem mercants urbans diaris a les botigues permanets on es venien articles corrents o es feiem mercants setmanals on es venien productes més varaiats i els camperols intercanviaven els seus productes.

# data[].attributes.headline
Fet per en Jose David Sebastià, Jaume Moyà i Marc Estades Galera

# data[].attributes.subject
Fet per en Jose David Sebastià, Jaume Moyà i Marc Estades Galera

# data[].attributes.body
A les ciutats.
Ciutats governades per privilegiats, feien assamblees per decidir assumptes de la ciutat.

·AJUNTAMENT: era el edifici on feien les assamblees
·BATLLE (alcalde):  era el cap de l'assamblea

# data[].attributes.body
Durant tota l'Edat Mitjana la producció industrial va ser escassa. Principalment va ser artesanal, però als últims segles d'aquest llarg periòde varen tenir rellevància els gremis i les cofradies que en certa manera varen potenciar la producció.

# data[].attributes.body
El gremi era una associació de productors i comerciants que s'agrupaven per defensar els seus oficis i interesos econòmics.Se dividien en sectors i activitats productives en determinades parts de la ciutat.
TIPUS DE GREMIS:
- Sabateria
- Filadores
- Adobers
Ni ha més però els principals eren aquests.

# data[].attributes.body
La base d'un gremi són els oficis, i per formar-ne part d'un de ells has de demostrar un domini d'aquest creant una obra mestra. Les ciutats actuals

# data[].attributes.body
Són agrupacions religioses formades per treballadors de diferents gremis, estava representat amb la figura d’un sant patró. És una tradició que perdura desde la baixa edat mitjana, en aquest moments són coneguts per les festes patronals.

# data[].attributes.body
Les ciutats agafen poder a la Baixa Edat Mitjana ja que tenen representants a les Corts (assamblees convocades per el rei)

# data[].attributes.body
Centre del govern de la ciutat. Símbol del poder civil. Localizat al centre de la ciutat, concretament a la plaça.

# data[].attributes.body
Propietats dels burgesos més rics. Situats a prop de la plaça, eren cases luxoses per a l'època.

# data[].attributes.body
Tenien 2 pisos. L'inferior es servia de taller o de botiga oberts al carrer. El superior era la vivenda.

# data[].attributes.body
Característiques: carrers tortuosos i molt estrets, es construïa sense planificar, no tenien clavegueram i per tant les ciutats no eren llocs higièncs i sans

# data[].attributes.body
Altres edificis:

Llotges (lloc de reunió dels comerciants)

Hospitals

Universitat

# data[].attributes.body
La ciutat podia tenir una o dues murades. Servia per protegir-se de les possibles invasions a la ciutat.

# data[].attributes.body
La catedral era el centre religió de la ciutat, era on se reunian els cristians per resar-li a Déu, xerrar sobre temes polítics, etc.

# data[].attributes.body
Era un gran lloc urbanistic que s'utilitzaba per fer gran varietat d'activitats: comerç local, reunions,etc

# data[].attributes.body
Les universitats es varen crear a l'Edat Mitjana, a París i Polonia, en el marc Europeu cristià.
Les universitats varen sorgir als monestirs i les feien els cleros.Les classes es feien en la llengua del Llatí.
S'ensenyava teologia, filosofia ,el dret i la medicina.
Les universitats varen ser un gran aportació de l'església per la cultura.

# data[].attributes.body
Entre les principals ciutatas europees comencen a fer rutes
comercials.Es celebraven fires una vegada a l' any i duraven una o dues setmanes.Amb aquestes rutes els reis i els senyors feudals
s'enriquien perqué cobraven molts
d'impostos

# data[].attributes.headline
Conseqüencies del comerç a llarga distancia 

# data[].attributes.subject
Conseqüencies del comerç a llarga distancia 

# data[].attributes.body
-creació associacions de comerciants
-ùs de la moneda i altres formes de pagament:lletra de canvi
-Apareixen persones especialitzades del comerç com els canvistes o els baquers

# data[].attributes.body
Tenien normalment forma circular i estaven emmurallades o envoltades per una gran murada. En el seu interior, havia les següents parts:

Ajuntament: Centre del govern de la ciutat. Símbol del poder civil, i estava cituat al centre de la ciutat , concretament a la plaça.

Palaus: Propietats dels burgesos més rics, eren més rics, perquè quan més a prop del centre estaven més rics eren, i aquestes eren les que estaven més a prop.

Murada: Podia tenir 1 o 2, (una exterior i una interior). Servia per protegir-se de les possibles invasions.

Catedral: Centre religiós, era el lloc més important pels ciutadans i era el més bonic i impresionant, amb molta decoració.

Cases: tenien 2 pisos. L'inferior es servia de taller o de botiga oberts al carrer. El superior era la vivenda.

# data[].attributes.body
Era un nou grup social que no depenia de cap senyor feudal.

# data[].attributes.body
els artesans,comerciants i banquers

# data[].attributes.body
Es burgesos es dedicaven al comerc i a les financies ja que eren persones riques.

# data[].attributes.body
Els camperols:
Eren persones  que feien  feina al camp.

Els serfs:
Eren  persones que treballaben per un senyor pero no tenien llibertat.

Jueus: VIvien en calls que eren els barris jueus.

# data[].attributes.body
Tambe vivia les ciutats pero amb menys poder que la burgesia.

# data[].attributes.body
Eran els camperols , serfs i jueus