# data[].attributes.body
Erstatter lov om diskriminering fra 1.jan 2018

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Også kjent som

Lov av 16. juni 2017 nr. 51 om likestilling og forbud mot diskriminering

Likestillings- og diskrimineringsloven har til formål å fremme likestilling og hindre diskriminering i alle deler av samfunnet.

Likestilling skal forstås bredt: Det omfatter likeverd, like muligheter og like rettigheter, det forutsetter tilgjengelighet og tilrettelegging. Loven stiller krav om aktivt arbeid for likestilling, og forbyr diskriminering. Den gir også regler om håndheving, og hvilke rettslige reaksjoner som finnes dersom loven er brutt.

Loven trådte i kraft 1. januar 2018 og erstatter fire tidligere lover.

Likestillings- og diskrimineringsloven av 2017 erstatter fire tidligere lover, som gjaldt diskriminering knyttet til ulike diskrimineringsgrunnlag: likestillingsloven (kjønn), diskriminerings- og tilgjengelighetsloven (nedsatt funksjonsevne), diskrimineringsloven om seksuell orientering (seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk) og diskrimineringsloven om etnisitet (etnisitet, religion og livssyn).

Likestillings- og diskrimineringsloven av 2017 ble vedtatt etter en mangeårig debatt om disse reglene burde samles i én lov. Tilhengerne av felles lovgivning fremhevet at en felles lov ville gjøre vernet mindre oppstykket, mens motstanderne blant annet trakk frem faren for at et felles regelverk ville bli mindre presist. I 2013 ble de eksisterende lovene revidert og til en viss grad strømlinjeformet både i oppbygning og begrepsbruk, men man beholdt systemet med ulike lover for de ulike diskrimineringsgrunnlagene. Da Regjeringen Solberg tiltrådte ble arbeidet med felles lovgivning tatt opp igjen. Loven ble vedtatt sommeren 2017, og opphevet de tidligere diskrimineringslovene da denne trådte i kraft 1. januar 2018.

Loven er en gjennomføring på nasjonalt nivå av den grunnleggende menneskerettigheten til ikke å bli diskriminert på grunn av gruppetilhørighet. Menneskerettslige forbud mot diskriminering finnes i flere andre konvensjoner som er inkorporert gjennom menneskerettsloven og gitt forrang dersom disse reglene kolliderer med andre lovregler: Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen, FNs konvensjon om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter, FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter, og FNs kvinnekonvensjon. FNs rasediskrimineringskonvensjon [International Convention on the Elimination of All Forms of Racial Discrimination, 1965] gjøres til del av norsk rett gjennom likestillings- og diskrimineringslovens § 5. Videre er FNs konvensjon for rettigheter til personer med nedsatt funksjonsevne relevant, og ble ratifisert av Norge i juni 2013.

Også EØS-retten kan ha betydning for tolkningen av likestillings- og diskrimineringsloven. EU har vedtatt en rekke direktiver om diskriminering, og mange av dem er del av norsk rett gjennom EØS-avtalen.

Under den store grunnlovsreformen 13. mai 2014 ble det tatt inn en ny § 98 i Grunnloven med følgende ordlyd: "Alle er like for loven. Intet menneske må utsettes for usaklig eller uforholdsmessig forskjellsbehandling." Likestillings- og diskrimineringsloven presiserer og utdyper dette vernet.

Loven gjelder på alle områder i samfunnet. Tidligere diskrimineringslover gjorde enkelte unntak for eksempelvis. familieliv, "rent personlige forhold", eller interne forhold i trossamfunn. Alle disse unntakene er nå fjernet.

Loven forbyr diskriminering knyttet til en rekke ulike diskrimineringsgrunnlag: "kjønn, graviditet, permisjon ved fødsel eller adopsjon, omsorgsoppgaver, etnisitet, religion, livssyn, funksjonsnedsettelse, seksuell orientering, kjønnsidentitet, kjønnsuttrykk, alder og andre vesentlige forhold ved en person".

Lovteksten gir ingen nærmere definisjon av de ulike diskrimineringsgrunnlagene, men forarbeidene både til denne og tidligere lover gir veiledning.

Etnisitet dekker også diskriminering knyttet til nasjonal opprinnelse, avstamning, hudfarge og språk.

Begrepet funksjonsnedsettelse skal forstås vidt: Det omfatter både fysiske og psykiske tilstander som fører til nedsatt funksjonsevne. Det stilles ikke krav til varighet, så også forbigående funksjonsnedsettelse er omfattet. Det samme er tilstander som er forårsaket av personen selv.

Seksuell orientering omfatter både seksuell legning og seksuell praksis. Begrepet er relatert til hvilket kjønn en persons kjærlighet og seksualitet er rettet mot. Både homofile, lesbiske, bifile og heterofile er omfattet.

Kjønnsidentitet handler om en persons selvopplevde kjønn, enten det er i samsvar med eller bryter med ens biologiske kjønn.

Kjønnsuttrykk handler om hvordan en person uttrykker sin kjønnsidentitet gjennom oppførsel, klær, utseende, språk og liknende.

Kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk omfatter også transpersoner, transseksuelle og intersexpersoner.

Forbudet mot diskriminering omfatter ikke bare situasjoner der personer faktisk har noen av disse karakteristikkene eller tilhørigheten, men også situasjoner der man antar at en person har dette, har hatt det, eller vil få det. Dersom en person forskjellsbehandles fordi man antar at hun er lesbisk, er det altså ikke relevant om dette faktisk er riktig eller ikke.

Diskrimineringsgrunnlaget må heller ikke være til stede hos den diskriminerte personen selv; også tilknytningsdiskriminering er forbudt. Et typisk eksempel er hvis en arbeidsgiver behandler en arbeidstaker med et funksjonshemmet barn dårligere enn andre ansatte, eller dersom en person diskrimineres fordi vedkommende er gift med en person med en spesiell etnisitet, religion eller livssyn (§ 6).

Lovens kapittel 2 etablerer forbudet mot diskriminering, og knytter det til en rekke ulike diskrimineringsgrunnlag. Hovedregelen er § 6, som forbyr både direkte og indirekte diskriminering.

I § 7 forklares direkte forskjellsbehandling: Dette er en person behandles dårligere enn andre, nettopp på grunn av et av diskrimineringsgrunnlagene.

Typiske eksempler er når det søkes etter menn i politistillinger eller kvinnelige kantinemedarbeidere. Det er også direkte forskjellsbehandling dersom en kvinne settes i en dårligere stilling enn hun ellers ville ha vært på grunn av graviditet eller fødsel. Ett eksempel er at en kvinne ikke får ta del i lønnsforhandlinger med den begrunnelse at hun har foreldrepermisjon. Et annet eksempel kan være at en restaurant ikke vil ha gjester med utviklingshemming eller med annen etnisitet.

Etter § 8 er indirekte forskjellsbehandling situasjoner hvor en tilsynelatende nøytral regel eller praksis faktisk virker slik at noen grupper stilles dårligere enn andre.

Et eksempel på indirekte forskjellsbehandling er forbud mot hunder på offentlig transport. Selv om dette gjelder alle, vil det i praksis ramme personer som er avhengig av førerhund særlig hardt. Et annet eksempel er uniformsregler som forbyr hodeplagg på arbeidsplasser. Selv om forbudet gjelder alle, vil det i praksis særlig ramme personer med en religiøs tro som påbyr bruk av hodeplagg som hijab eller kippa.

Diskriminering er forbudt, men ikke all forskjellsbehandling regnes som diskriminering. Lovens § 9 til § 11 angir i hvilke tilfeller forskjellsbehandling kan være tillatt.

§ 9 lovfester tre vilkår for at forskjellsbehandling skal være lovlig:

Den må ha et saklig formål

Den må være nødvendig for å oppnå dette formålet

Det må være et rimelig forhold mellom det man ønsker å oppnå og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er for den eller de som stilles dårligere.

Alle disse tre vilkårene må være oppfylt samtidig for at forskjellsbehandlingen skal være lovlig.

Det holder for eksempel ikke om forskjellsbehandlingen er nødvendig for å oppnå et saklig formål. Man må gjøre det som gjerne kalles en forholdsmessighetsvurdering, nemlig en konkret avveining av individets interesser og behov for diskrimineringsvern på den ene siden, og begrunnelsen for forskjellsbehandlingen på den andre. Dersom det ikke er et rimelig forhold mellom disse, er forskjellsbehandlingen likevel ulovlig.

Det skal særlig mye til for at direkte forskjellsbehandling skal være lovlig på arbeidslivets område. Her vil EØS-rettens regler være viktige for å trekke grensen mellom lovlig og ulovlig forskjellsbehandling. Et typisk tilfelle er at religiøse trossamfunn ikke ønsker å ansette homofile. Dersom dette er begrunnet i trossamfunnets religiøse lære, kan slik forskjellsbehandling være lovlig ved ansettelse av en prest, men ikke for en vaktmester.

§ 10 inneholder særregler om forskjellsbehandling på grunn av graviditet, amming, fødsel m.v.

§ 11 regulerer adgangen til å ha "positiv særbehandling" av enkelte grupper for å utjevne eksisterende forskjeller. Regler om kvotering, ekstra studiepoeng for underrepresenterte grupper ved opptak til høyere utdanning, tiltak for å bedre rekrutteringen av underrepresenterte grupper til arbeidslivet, og krav om at en viss andel styremedlemmer skal være av hvert kjønn, er eksempler på forskjellsbehandling som kan være tillatt fordi den søker å fremme likestilling.

Fordi slik forskjellsbehandling av noen kan være negativt for andre, stilles det strenge krav for at det skal være tillatt:

Tiltaket må være egnet til å fremme lovens formål

Det må være et rimelig forhold mellom det man ønsker å oppnå og hvor inngripende forskjellsbehandlingen er for den eller de som stilles dårligere

Tiltaket må avsluttes når man har oppnådd utjevning i praksis.

Positiv særbehandling som virkemiddel reguleres både av EØS/EU-retten, av FNs rasediskrimineringskonvensjon og av FNs kvinnekonvensjon.

I tillegg til de handlinger man vanligvis regner som diskriminering, presiserer loven at forbudet også gjelder handlinger som ligger fjernere fra den vanlige forståelsen av uttrykket. Brudd på plikten til universell utforming og individuell tilrettelegging regnes som diskriminering (§ 12). Trakassering, inkludert seksuell trakassering, er forbudt (§ 13). Det er forbudt å gjøre bruk av gjengjeldelse overfor noen som har fremmet eller har sagt at de vil fremme klage over brudd på bestemmelser i likestillingsloven, eller personer som skal vitne i en klagesak (§ 14). Det er heller ikke tillatt å instruere noen om å utføre handlinger i strid med loven (§ 15), eller å medvirke til handlinger i strid med loven (§ 16).

Lovens kapittel 3 inneholder bestemmelser som særlig gjelder diskriminering på grunn av nedsatt funksjonsevne. Den grunnleggende tankegangen er at de fysiske og praktiske omgivelsene i samfunnet ofte er utformet kun med tanke på personer uten nedsatt funksjonsevne. For at personer med nedsatt funksjonsevne, eller personer som er gravide, skal ha like muligheter som andre må omgivelsene tilrettelegges også med tanke på disse.

Både offentlige virksomheter og private virksomheter rettet mot allmennheten skal ha universell utforming, altså at de skal være utformet slik at de kan benyttes av flest mulig (§ 17). Nye løsninger innen informasjons- og kommunikasjonsteknologi (IKT) skal ha universell utforming (§ 18).

I tillegg til kravet om universell utforming kreves det i noen tilfeller individuell tilrettelegging for å sikre at barn og voksne med nedsatt funksjonsevne får et likeverdig tilbud. Dette gjelder både kommunale tjenester som barnehagetilbud og tjenester etter helse- og omsorgstjenesteloven av 2011 (§ 20) og skole og utdanningsinstitusjoner (§ 21). Tilsvarende har arbeidstakere krav på individuell tilrettelegging av arbeidsplass og arbeidsoppgaver (§ 22). Individuell tilrettelegging kan også kreves av gravide, både i utdanning og arbeidsliv. Det gjøres kun unntak fra disse reglene dersom tilrettelegging utgjør en uforholdsmessig byrde for virksomheten.

Lovens kapittel 4 inneholder regler som gir plikter til aktivt arbeid for å fremme likestilling og hindre diskriminering. Begrunnelsen for dette er at diskriminering og fravær av likestilling ikke bare skyldes negative enkelthendelser, men ofte springer ut av underliggende samfunnsstrukturer, fordommer og kulturelle normer, såkalt strukturell diskriminering. For å bekjempe dette, er det ikke tilstrekkelig at personer kan klage på enkelttilfeller av diskriminering.

Både offentlige myndigheter (§ 24), arbeidslivets organisasjoner (§ 25) og arbeidsgivere (§ 26) er pålagt en aktivitetsplikt for å fremme likestilling og hindre diskriminering. Det kreves at de jobber aktivt, målrettet og planmessig for å oppnå dette. Aktivt betyr å iverksette tiltak, mens målrettet betyr å definere målet for arbeidet og hvem som er ansvarlig. Planmessig betyr å utarbeide og følge en bevisst strategi. For alle offentlige virksomheter, og private virksomheter med mer en 50 ansatte, presiseres det at dette innebærer å både undersøke om det finnes hindre for likestilling eller risiko for diskriminering, å analysere årsakene til disse, og å iverksette tiltak som er egnet til å motvirke dem.

Reglene om aktivitetsplikt har en nær sammenheng med redegjørelsesplikten i § 26a. Alle private virksomheter som er lovpålagt å utarbeide årsberetning, skal her redegjøre for både den faktiske tilstanden når det gjelder likestilling, samt likestillingstiltak som er planlagt eller iverksatt. Offentlige myndigheter og virksomheter skal gi tilsvarende redegjørelse i sine årsbudsjetter. Formålet med redegjørelsesplikten er å øke bevisstheten både om de faktiske forhold, om de årsaker som kan begrunne tilstanden, og om hvilke virkemidler som kan tenkes iverksatt for å bedre likestilling i den enkelte virksomheten.

Læremidler skal bygge på likestilling og diskrimineringsvern (§ 27), enten de brukes i barnehage eller skole, i private eller offentlige utdanningsinstitusjoner. Når offentlige utvalg blir oppnevnt eller valgt, skal det være kjønnsbalanse mellom medlemmene (§ 28).

Lovens kapittel 6 inneholder mer detaljerte regler på arbeidslivets område. Dette supplerer diskrimineringsvernet i arbeidsmiljølovens kapittel 13. EØS-rettens regler gjør seg også særlig sterkt gjeldende på dette området.

Diskrimineringsvernet gjelder alle sider av et ansettelsesforhold, fra stillingen lyses ut og en person ansettes, via omplassering, forfremmelse, lønns- og arbeidsvilkår, opplæring og kompetanseutvikling, og frem til ansettelsesforholdet opphører (§ 29). Det gjelder også for arbeidsgiveres forhold til selvstendig næringsdrivende og innleide arbeidstakere.

Ved ansettelsen er det en rekke opplysninger som vanligvis er forbudt å innhente, for eksempel om søkerne har eller har planer om å få barn, deres religion og deres seksuelle orientering (§ 30).

En søker som føler seg forbigått ved ansettelse, kan kreve at arbeidsgiveren gir skriftlige opplysninger om den som ble ansatt (§ 31). En arbeidstaker som har mistanke om diskriminering ved lønnsfastsettelsen, kan på samme måte kreve at arbeidsgiveren gir skriftlige opplysninger om lønnsnivå og kriterier for fastsettelse av lønn for de vedkommende sammenligner seg med (§ 32). Hensikten er i begge tilfeller å gi enkeltpersoner et bedre grunnlag for å vurdere om de har blitt utsatt for diskriminering.

§ 33 gir særlige regler om likebehandling av arbeidstakere som er eller har vært i foreldrepermisjon.

Kvinner og menn skal ha lik lønn for arbeid av lik verdi (§ 34). Denne retten følger også av EØS-avtalens artikkel 69. Allerede i 1959 ratifiserte Norge ILO-konvensjon nr. 100, som fastslo dette prinsippet, og i 1961 ble tariffavtalene endret slik at lønn ikke lenger skulle fastsettes særskilt for kvinner og menn, men etter arten av det arbeid som ble utført. Bestemmelsen gjelder uansett om lønnen er fastsatt i tariffavtale eller på annen måte, og gjelder også uavhengig av om arbeidene tilhører ulike fag. Pensjon, bonusordninger, arbeidstøy, bil m.v. regnes som del av lønnen. Det norske arbeidsmarkedet er fremdeles svært kjønnsdelt med typiske kvinneyrker og mannsyrker. Mange typiske kvinneyrker er lavtlønnsyrker, og de generelle lavtlønnsproblemer er ikke løst av § 34.

Lovens kapittel 6 gjelder håndheving av loven og bevisbyrderegler.

Saker som gjelder loven kan bringes inn for de alminnelige domstolene. I tillegg til domstolene er Likestillings- og diskrimineringsombudet og Diskrimineringsnemnda gitt en særlig rolle i å håndheve og medvirke til gjennomføringen av loven.

Ombudet gir kun veiledning, og håndhever altså ikke loven. Klager som kommer fra enkeltpersoner som har opplevd diskriminering skal håndheves av Diskrimineringsnemnda, som fra 1. januar 2018 erstatter den tidligere Likestillings- og diskrimineringsnemnda. Diskrimineringsnemnda skal imidlertid ikke håndheve reglene om seksuell trakassering, aktivt likestillingsarbeid, eller behandling av lønnsopplysninger. Disse sakene må bringes inn for domstolene.

Nærmere regler om dette finnes i Diskrimineringsombudsloven av 16. juni 2017 nr. 50 (i kraft 1. januar 2018).

Det finnes særlige regler for tilsyn med og håndheving av reglene om universell utforming av IKT, blant annet på grunn av behovet for detaljert teknisk kompetanse. Denne rollen er lagt til Direktoratet for forvaltning og IKT (Difi).

For å gjøre rettsvernet effektivt inneholder § 37 en regel om delt bevisbyrde. Dersom klageren kan peke på omstendigheter som etter en konkret vurdering gir grunn til å tro at det har skjedd diskriminering, flyttes bevisbyrden slik at den påstått ansvarlige må sannsynliggjøre at det likevel ikke har funnet sted diskriminering. Denne regelen ble vedtatt blant annet fordi styrkeforholdet mellom de involverte i diskrimineringssaker ofte er skjevt, og det fordi den som beskyldes for diskriminering ofte vil være den som sitter på materialet som best kan belyse saken. Regelen gjelder uavhengig av om saken behandles av ombudet eller ved domstolene.

§ 40 gjør det mulig for organisasjoner som har til formål å arbeide mot diskriminering å opptre som fullmektig i diskrimineringssaker, både dersom saker behandles av likestillingsombudet og når de er klaget inn til domstolene. Dette er begrunnet dels med at slike organisasjoner kan ha nyttig kompetanse, dels med at det kan gjøre det enklere for den som er utsatt for diskriminering å reise sak.

Lovens kapittel 6 inneholder også regler om hvilke reaksjoner som er aktuelle ved brudd på loven.

Personer som har blitt utsatt for diskriminering i strid med loven kan kreve både erstatning for økonomisk tap og oppreisning for ikke-økonomisk tap. Oppreisning fastsettes skjønnsmessig, til det som er rimelig ut fra skadens omfang og art, partenes forhold og omstendighetene for øvrig (§ 38).

I saker som gjelder ansettelsesforhold, kan man kreve erstatning og oppreisning uavhengig av om arbeidsgiveren kan bebreides. Det er altså et objektivt ansvar; det kreves ikke at arbeidsgiver mente å diskriminere eller ikke forsto at handlingen var diskriminerende. På andre områder kreves det at den som diskriminerte har vært uaktsom og kan bebreides, dersom vedkommende skal ha plikt til å betale erstatning eller oppreisning.

Tidligere kunne erstatning og oppreisning kun tilkjennes av domstolene. Denne begrensningen i diskrimineringsombudets og -nemndas kompetanse var omstridt, og ble blant annet foreslått endret av Likestillingsutvalget i NOU 2011:18. Diskrimineringsnemnda har kompetanse til å treffe vedtak om erstatning, og i noen tilfeller oppreisning.

I tillegg til disse sivilrettslige reaksjonene, etablerer § 39 en mulighet for å gi bøter eller fengselsstraff. Dette kan gjøres aktuelt i situasjoner der flere personer i fellesskap begår grov overtredelse av brudd på forbud mot diskriminering på grunn av etnisitet, religion eller livssyn.

Dersom minst tre personer i fellesskap har utført grov diskriminering knyttet til etnisitet, religion eller livssyn, og dette er gjort forsettlig, kan disse også straffes med bøter eller fengsel (§ 26). For å vurdere om diskrimineringen er grov, skal man blant annet legge vekt på om handlingen er rasistisk motivert, om det har vært en legemskrenkelse, om overtredelsen er egnet til å skape frykt og om den er begått mot barn.

Regelen om straff for grov diskriminering utført i fellesskap ble innført på bakgrunn av FNs rasediskrimineringskonvensjon, og kommer i tillegg til at straffeloven gjør det straffbart å komme med hatefulle ytringer (§ 135a) og å diskriminere ved tilbud av varer og tjenester (§ 349 a).

# data[].attributes.attachment_link.title
likestillings- og diskrimineringsloven - Store norske leksikon

# data[].attributes.attachment_link.description
Likestillings- og diskrimineringsloven har til formål å fremme likestilling og hindre diskriminering i alle deler av samfunnet.Likestilling skal forstås bredt: Det omfatter likeverd, like muligheter og like rettigheter, det forutsetter tilgjengelighet og tilrettelegging. Loven stiller krav om aktivt arbeid for likestilling, og forbyr diskriminering.

# data[].attributes.body
VG 27/9-17

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Landets konge har utstedt et dekret som gir landets kvinner lov til å kjøre bil.

Kong Salman utstedte det historiske kongelige dekretet tirsdag, et dekret som tillater kvinner i landet å ta førerkort, melder saudiarabiske medier.

Fram til nå har Saudi-Arabia vært det eneste landet i verden som forbød kvinner å kjøre bil selv. I løpet av de siste årene har flere kvinner gjennomført protestaksjoner mot forbudet og satt seg bak rattet, med den konsekvens at de har blitt pågrepet.
Les også: Kvinne i Saudi-Arabia arrestert etter miniskjørt-video på Snapchat
Men kravet om at også kvinner må få lov å ta førerkort og slippe å måtte ha en mann til å kjøre seg, har vokst i Saudi-Arabia, og det har vært mange aksjoner blant annet i sosiale medier.

VG-serie: Saudi-Arabias tildekkede kvinner
- Vi er veldig glade for nyheten. Nå skal vi arrangere kvinnefest over hele det saudiske kongeriket. Vi klarte det. Endelig!
Naseema al-Sada, en av Saudi-Arabias fremste feminister og menneskerettighetsaktivister, jubler på telefon fra Dammam-provinsen:

Hun forteller at kvinner har kjempet for denne rettigheten siden 1990.

- Vi har ofret mye for å komme hit. Dette er første gang myndighetene lytter til oss. Vi håper dette er første skritt på vei til økt likestilling, og at vergeloven oppheves.

Kommentar: Tre dager som kvinne i Saudi-Arabia

Arafat al-Majid er blant Saudi-Arabias første folkevalgte kvinnelige politikere. Hun mener dette er en historisk dag.
- Jeg tror dette kan åpne døren på vidt gap for mer politikk som øker mulighetene for saudiske kvinner. Jeg ser frem til at den kommende generasjonen skal få bedre sjanser og flere rettigheter, sier hun.
- Jeg er glad for at vi endelig kan kjøre bil. Det er et stort skritt; et ekte skritt for kvinner i Saudi-Arabia!
Kilde: VG/NTB
Tirsdagens kongelige dekret følger etter et annet dekret som kong Salman utstedte i sommer, der han opphevet forbudet mot at jenter ikke kunne ha gym på offentlige skoler.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nå får kvinner lov å kjøre bil i Saudi-Arabia

# data[].attributes.attachment_link.description
Landets konge har utstedt et dekret som gir landets kvinner lov til å kjøre bil. Kong Salman utstedte det historiske kongelige dekretet tirsdag, et dekret som tillater kvinner i landet å ta førerkort, melder saudiarabiske medier. Fram til nå har Saudi-Arabia vært det eneste landet i verden som forbød kvinner å kjøre bil selv.

# data[].attributes.headline
Kart over pressefrihetytringsfrihet i verden

# data[].attributes.subject
Kart over pressefrihetytringsfrihet i verden

# data[].attributes.body
Reporters without borders

# data[].attributes.body
Dagsrevyen

# data[].attributes.attachment_link.description
Siste nytt fra NRKs nyhetsredaksjon med magasin, sport og vær.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Ytringsfrihet, informasjonsfrihet og trykkefrihet er grunnelementer i et demokrati. En fri, uavhengig presse er blant de viktigste institusjoner i demokratiske samfunn". Slik lyder det første punktet i Vær varsom-plakaten, journalistenes etiske retningslinjer. Vær varsom-plakaten slår fast at pressen skal verne om ytrings- og trykkefriheten.

# data[].attributes.body
PUBLISERINGSMETODE FOR AVISER PÅ FACEBOOK

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Dagbladet): Aller-konsernet, som eier Dagbladet, skal som første norske mediehus publisere saker direkte på Facebook, via funksjonen Instant Articles.
Funksjonen gjør at Facebook-brukere kan lese saker de finner på det sosiale nettverket uten å forlate Facebook. Med andre ord, du kan lese Dagbladet-saker uten å gå innom dagbladet.no.
Facebook har de siste åra blitt en av de viktigste trafikkdriverne til norske nyhetssider, blant annet på grunn av økt nyhetskonsum på mobil og deling av saker.

Test Sjefredaktør John Arne Markussen sier avtalen med Facebook er løpende og at den kan avsluttes når avisa selv ønsker det.
- For oss har Facebook blitt en veldig viktig distribusjonskanal, og med dette tar vi det ett steg videre. Dette blir nær sagt Dagbladets egen arena inne på Facebook, sier Markussen og understreker at dette er en test.
I første omgang er det hovedsakelig Dagbladets debattstoff som skal publiseres på tjenesten.

- Meningsstoff engasjerer og fungerer veldig godt på sosiale medier og i første omgang tester vi mest av det, sier Markussen

Innen et par måneder skal Dagbladet også legge ned sine kommentarfelt, og vil flytte debatten fra feltene over på sosiale medier.

Skeptisk bransje At Facebook skal publisere innhold for norske medier, har blitt møtt med skepsis av deler av bransjen.

Klassekampen-redaktør Bjørgulv Braanen uttalte til Dagens Næringsliv at han frykter tjenesten gjør at Facebook får monopol på nyhetsdistribusjon.

Markussen skjønner at noen er skeptiske, men understreker at det er Dagbladet som bestemmer hva som blir publisert via Instant articles.

- Det er vi som er redaktører for innholdet. Men det er klart at vi skal distribuere på en plattform som har sitt eget regelsett, men det er ikke så ulikt vårt som mange vil ha det til, sier Markussen.

Brukt av de store Tjenesten ble lansert internasjonalt i fjor vår og brukes i dag av kjente nyhetsformidlere som BBC News, The New York Times, Bild, The Guardian og The Washington Post.

Nå åpner også mediekonsernet Schibsted for å ta del i Facebooks "Instant Articles", skriver Klassekampen i dag.

Facebook har siden oppstarten i 2004 vokst seg til å bli verdens mest brukte sosiale medieplattform, og har over én milliard brukere verden over. I Norge har rundt 3,5 millioner nordmenn en profil på det Mark Zuckerberg-skapte nettverket.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dagbladet først i Norge: Dette er Instant articles

# data[].attributes.attachment_link.description
(Dagbladet): Aller-konsernet, som eier Dagbladet, skal som første norske mediehus publisere saker direkte på Facebook, via funksjonen Instant Articles. Funksjonen gjør at Facebook-brukere kan lese saker de finner på det sosiale nettverket uten å forlate Facebook. Med andre ord, du kan lese Dagbladet-saker uten å gå innom dagbladet.no.

# data[].attributes.body
BOMBINGA AV REGJERINGSKVARTALET I OSLO OG DRAPENE PÅ UTØYA

Åtte personer ble drept og mange ble skadet da  Regjeringskvartalet i sentrum av Oslo  ble utsatt for bombeangrep..
69 ungdommer som var på AUF sin sommerleir på Utøya ble drept over 60 ble skadet. Dette er det største terrorangrepet i Norden.
Hvordan kan terror som dette påvirke ytringsfriheten?

# data[].attributes.body
DANSKE "JYLLANDSPOSTEN" OG NORSKE "MAGAZINET"

Den danske avisa Jyllandsposten engasjerte flere danske tegnere til å tegne Muhammed.
Den kristne norske avisa "Magazinet" publiserte en faksimile(utsnitt) av hva Jyllandsposten hadde publisert. Det ble voldsomme reaksjoner fra muslimer i store deler av verden, norske  og danske ambassader ble angrepet, det norske flagget brent og redaktørene og tegnerne ble drapstruet. De lever ennå, ti år etter, med politibeskyttelse.
Hvilken pris må en betale for å kunne ytre seg fritt?
Skal redaktører kunne trues til taushet fordi de publiserer ting vi ikke liker?

# data[].attributes.headline
DEN STØRSTE TRUSSELEN MOT YTRINGSFRIHET OG DEMOKRATI:

# data[].attributes.subject
DEN STØRSTE TRUSSELEN MOT YTRINGSFRIHET OG DEMOKRATI:

# data[].attributes.body
Trusler, terror og drap:
Dersom mennesker lar være å ytre seg, hevde sine meninger/delta i det politiske liv på grunn av trusler og drap så er en av de viktigste grunnpilaren i vårt demokrati borte

# data[].attributes.body
på bruk av rasismeparagrafen:

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kjære Mark.

Jeg følger deg på Facebook, men du kjenner meg ikke. Jeg er sjefredaktør for den norske avisen Aftenposten. Nå skriver jeg til deg for å fortelle at jeg ikke vil etterkomme kravet om å fjerne et dokumentarfoto fra Vietnamkrigen tatt av Nick Ut. Ikke nå, og ikke i fremtiden.

Kravet om å fjerne bildet fra vår Facebook-side kom i en e-post fra Facebooks kontor i Hamburg natt til onsdag. Mindre enn et døgn etter at e-posten ble sendt, og før jeg rakk å gi dette svaret, grep dere inn selv og slettet både Facebook-posten og bildet.

For å være ærlig, har jeg ingen illusjoner om at du vil lese dette brevet. Når jeg likevel gjør et forsøk, er det fordi jeg er opprørt, skuffet - ja, egentlig også redd for hva du er i ferd med å gjøre med en grunnpilar i våre demokratiske samfunn.

Først litt bakgrunn. Den norske forfatteren Tom Egeland postet for noen uker siden et innlegg på Facebook om og med syv fotografier som endret krigshistorien. Dere fjernet så det nevnte bildet av en naken Kim Phuc løpende fra napalmbombene, et av verdens mest berømte krigsbilder.

Tom gjenga deretter kritikken fra Kim Phuc mot Facebook om at bildet av henne var bannlyst. Facebook reagerte så ved å utestenge Tom fra muligheten til å poste innlegg.

Hør, Mark, dette er alvorlig. Først lager dere regler som ikke skjelner mellom barnepornografi og berømte krigsbilder. Så praktiserer dere reglene uten rom for sunt skjønn. Deretter sensurerer dere også kritikk av og debatt om avgjørelsen - og straffer den som våger å kritisere.

Facebook er til glede for en hel verden, også for meg personlig, på flere plan. Jeg holder for eksempel kontakt med mine brødre i en lukket gruppe som har vår 89-årige far som sentrum. Dag for dag deler vi gleder og bekymringer.

Facebook er blitt en verdensledende plattform for spredning av informasjon, for diskusjon og for sosial kontakt mellom mennesker. Dere har fått denne posisjonen fordi dere fortjener den.

Men, kjære Mark, du er nå verdens mektigste redaktør. Selv for en stor aktør som Aftenposten er Facebook vanskelig å komme utenom. Vi vil jo egentlig ikke utenom heller, for dere tilbyr oss en god kanal for spredning av vårt stoff. Vi ønsker å nå ut med vår journalistikk.

Men selv om jeg er sjefredaktør i Norges største avis, må jeg innse at du begrenser mitt rom for å utøve redaktørgjerningen. Det er hva du og dine underordnede gjør i denne saken.

Jeg synes du misbruker din makt, og det på en måte jeg har vanskelig for å tro at du har tenkt godt gjennom.

La meg gå tilbake til det nevnte bildet av Nick Ut. Napalmjenta er det mest ikoniske dokumentarfotografiet fra Vietnamkrigen. Her spilte mediene en avgjørende rolle ved å fortelle andre historier om krigen enn dem makthaverne ville skulle ut. De skapte en holdningsendring som bidro til at krigen tok slutt. De bidro til en åpnere og mer kritisk debatt. Det er slik et demokrati må fungere.

Det liberale, åpne samfunnet som vokste frem i USA etter Vietnamkrigen la også grunnlaget for at et fenomen som Facebook kunne vokse frem.

En viktig rolle for de frie og uavhengige mediene er av og til å bringe informasjon - også bilder - som er ubehagelige, som makthavere og kanskje også vanlige mennesker ikke orker å forholde seg til, men som nettopp derfor kan være viktige.

"Hvis frihet betyr noe som helst," skrev engelskmannen George Orwell i forordet til Animal Farm, "er det friheten til å fortelle det som andre ikke ønsker å høre."

Mediene har ansvar for å vurdere publisering i hvert enkelt tilfelle. Det kan være et tungt ansvar. Den enkelte redaktør må veie for og mot.

Denne retten og plikten, som alle verdens redaktører har, bør ikke undergraves av algoritmer kodet på kontoret ditt i California.

Mark, se for deg en ny krig der barn blir ofre for tønnebomber eller nervegass. Vil du igjen avskjære dokumentasjonen av grusomhetene fordi et lite mindretall kan tenkes å bli støtt av å se bilder av nakne barn, eller fordi en pedofil ett eller annet sted kan tenkes å se på bildet som porno?

Facebooks Mission Statement fastslår at målet for dere er å "make the world more open and connected".

I praksis gjør dere dette kun i en helt overfladisk forstand.

Ikke å skille mellom barneporno og dokumentarbilder fra krig bidrar til en fordumming som ikke bringer mennesker nærmere hverandre. Å late som om det kan lages felles globale regler for hva som kan og bør publiseres, kaster blår i øynene på folk.

Det siste tiåret har vist hvor mye uforutsigbart og destruktivt som kan skje når publisering ikke tar noe hensyn til kontekst.

Striden omkring Muhammed-karikaturene som oppstod høsten 2005 og ennå er en aktuell debatt, fikk uante konsekvenser nettopp fordi konteksten og den opprinnelige begrunnelsen for publisering ble sett bort fra.

Tegningene ble satt inn i helt nye sammenhenger, sensurert og fordømt ut fra påstått universelle religiøse regler. Resultatet ble store demonstrasjoner, vold og drap - og en fortsatt potent trussel mot ytringsfriheten. Noen aktører må leve med politibeskyttelse den dag i dag.

Facebook ble ikke globalt før det verste av striden var over. Din tilnærming, Mark, ville kanskje ha vært å forby publisering av tegninger av Muhammed? I så fall ville Facebook på sjablongmessig vis ha stilt seg på de mest reaksjonære religiøses side - mot ytringsfriheten. Dere ville ha overstyrt den enkelte redaktørs skjønn. Vi som sto oppi det måtte veie for og mot dag for dag - og ta beslutningene ut fra virkeligheten vi befant oss i. Den var - og er - annerledes i Oslo enn i Karachi.

Striden om tegningene viser hvor umulig og ulogisk det er å leve med universelle publiseringsregler i en tid som er multireligiøs, multikulturell og multi-det-meste. Alt av menneskelige praksiser varierer sterkt både geografisk, politisk, sosialt og økonomisk.

Det minste Facebook bør gjøre for å være mer i pakt med sin tid, er å innføre geografisk differensierte retningslinjer og publiseringsregler. Dessuten bør Facebook skille mellom redaksjoner og andre brukere av Facebook. Redaksjoner kan ikke leve med deg, Mark, som overredaktør.

Disse tiltakene vil likevel bare mildne problemene. Hvis Facebook har andre mål enn kun å være størst mulig og tjene mest mulig - og det er jeg fortsatt overbevist om at du har, Mark - bør dere gjennomføre en omfattende revisjon av måten å operere på.

Dere er en fin kanal for folk som vil dele musikkvideoer, familieselskaper og andre opplevelser. På dette planet bringer dere folk nærmere hverandre. Men hvis dere vil øke den reelle forståelsen mellom mennesker, må dere tilby mye mer frihet til å møte bredden av kulturelle uttrykk og diskutere saker av substans.

Dere må også bli mer tilgjengelige. I dag er det slik at hvis det overhodet er mulig å få kontakt med en representant for Facebook, er det beste man kan håpe på korte, formalistiske svar, med stive henvisninger til universelle regler og retningslinjer. Tar man seg den friheten å utfordre Facebooks regler, møtes man som kjent med sensur. Og protesterer man mot sensuren, straffes man, som Tom Egeland ble.

Jeg kunne ha fortsatt, Mark, men må stanse her. Jeg har skrevet dette brevet til deg fordi jeg er bekymret over at verdens viktigste medium begrenser friheten fremfor å prøve å utvide den og fordi dette skjer på en tidvis autoritær måte. Men jeg skriver også - og det håper jeg at du forstår - fordi jeg har et positivt syn på mulighetene Facebook har åpnet. Jeg håper bare at du bruker mulighetene bedre.

Vennlig hilsen Espen Egil Hansen Sjefredaktør og administrerende direktør Aftenposten

PS. Jeg legger ved Aftenpostens 73 år gamle karikaturtegner Inge Grødums kommentar til den sensuren Facebook bedriver. Hva sier algoritmen? Er den innenfor?

# data[].attributes.attachment_link.title
"Kjære Mark. Jeg skriver for å fortelle at jeg ikke vil etterkomme kravet om å fjerne dette bildet"

# data[].attributes.attachment_link.description
Kjære Mark. Jeg følger deg på Facebook, men du kjenner meg ikke. Jeg er sjefredaktør for den norske avisen Aftenposten. Nå skriver jeg til deg for å fortelle at jeg ikke vil etterkomme kravet om å fjerne et dokumentarfoto fra Vietnamkrigen tatt av Nick Ut. Ikke nå, og ikke i fremtiden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VERDENSKJENT BILDE: Phan Thi Kim Phuc er den nakne, lille jenta fra Vietnamkrigen. Foto: Nick Ut AP

Del saken på:

OSLO/TRONDHEIM (VG) Nick Uts bilde av den unge jenta som løper i frykt fra napalmbombing i Vietnam blir nå likevel godtatt av Facebook.

"Et bilde av et nakent barn vil normalt sett stride med retningslinjene våre, og i noen land blir det sett på som barnepornografi. I dette tilfellet har vi overveid bildets historiske betydning og viktigheten av å dokumentere hendelsen", skriver Facebook i en uttalelse.

Bakgrunn: Facebook fjernet ikonisk bilde

"På grunn av bildets status som ikonisk og et med historisk betydning, oppveier verdien av å tillate deling, verdien av å verne samfunnet ved å fjerne det. Derfor velger vi å gjeninnsette bildet på Facebook der det har blitt fjernet", fortsetter Facebook.

Nettstedet forklarer videre at de vil justere systemene sine slik at bildet blir tillatt i fremtiden også.

"Dette kan ta litt tid, men bør være i orden i løpet av noen dager", heter det.

Det ikoniske bildet endret krigens gang: Les om "napalm-jenta"

Aftenposten-redaktør:

Facebooks sensur av det historiske bildet har skapt stor debatt. Fredag fikk saken betydelig internasjonal oppmerksomhet da Aftenposten ryddet hele forsiden til et refsende og personlig brev fra avisens sjefredaktør, Espen Egil Hansen, til Facebooks-sjef Mark Zuckerberg.

Fredag kveld sier Hansen til VG at det var klokt av Facebook å snu.

- De hadde malt seg selv inn i et hjørne. Nå har de utvist skjønn, og det vil jeg berømme dem for.

Han understreker at det åpne brevet til Facebook-sjefen handler om mer enn det ikoniske av bildet fra Vietnamkrigen.

- Det bekymrer meg at Facebook, som en så mektig aktør, i liten grad deltar i debatten om hvordan de forvalter denne makten, sier han.
- Viser ikke dette noe av problemet norske redaktører står overfor når de i økende grad overlater til Facebook å forvalte deres innhold?
- Det er et dilemma at vi støtter opp en aktør som er så enerådende. Jeg har tenkt mye på dette de siste dagene, og føler en stigende uro over hvor dominerende Facebook har blitt, samtidig som tradisjonelle medier er svekket. Det er ikke så enkelt at vi bare kan melde oss ut, men vi skal tenke nøye gjennom hvordan vi forholder oss til dette fremover.

Fornøyd Erna

Statsminister Erna Solberg var blant de mange som fredag slang seg på aftenpostensjefens refs. Hun postet bildet på sin Facebook-side i protest mot selskapets sensur. Kort tid senere ble det slettet av nettgiganten. Solberg ga seg likevel ikke, og publiserte bildet enda en gang.

Fredag kveld sier Erna Solberg til VG at det er fint å se at sosiale medier kan påvirkes via sosiale medier. Hun fikk vite om Facebooks snuoperasjon av Al Jazeera, da hun satt i et intervju med TV-kanalen på link fra Trondheim.

- Jeg forstår det slik at Facebook vil gjøre noe med elektronikken slik at disse historiske bildene slipper igjennom, sier hun.
- Dermed har vår litt utenomparlamentariske aksjon åpenbart ført til en forandring, legger hun til.
Fikk du med deg? Nettavisen-redaktør utestengt fra Facebook

Kan ha bidratt til krigens slutt

Mange mener at nettopp dette bildet bidro å snu folkets oppfatning av krigen i Vietnam, og til syvende og sist spilte en rolle i at krigen tok slutt.

Debatten startet etter at forfatter Tom Egeland publiserte bildet på sin Facebook-vegg i august i år, og ble kastet ut av Facebook flere ganger for å ha publisert bildet. Nyheten om at Facebook snur tar han imot med glede.

- Alle sa at dette ikke nytter. "Facebook hører ikke på et land som er mindre enn Colorado". Da blir det desto gledeligere å lese at Facebook tar til fornuft. Dette er bare en liten del av sensuren som foregår, men symbolkraften i at Facebook gir etter er mye større enn denne saken i seg selv, sier Egeland til VG.

Ville starte debatt om krigsbilder: Ble kastet ut av Facebook

Han ble i dag kastet ut for andre gang på grunn av bildet. Denne gang fordi han delte Aftenposten sin sak om sensuren av Nick Utts bilde.

- Selv om det er avgjort er ikke de problematiske sidene ved norske mediers nære samarbeid med Facebook over. De prinsipielle spørsmålene ligger der fremdeles. Men det er ikke dem jeg tenker på i kveld. I kveld handler det om Kim Phuc, sier Egeland

Ikke første gang

Ekspert på sosiale medier og foredragsholder i Areca Social, Ståle Lindblad er svært lite overrasket over at Facebook tillater bildet.

- Det er ikke første gang Facebook lytter til argumenter og tar til fornuft. Blant annet gjorde de det da det var snakk om ammende kvinner. Facebook skjønner at dette bildet i seg selv ikke er skadelig og at det saklig sett hører hjemme i en debatt, sier han.

Poenget er at argumentasjonen til norske redaktører og andre om redigering er feil, mener Lindblad.

- Facebook er nødt til å ha objektive kriterier, og ikke subjektive, ellers får vi endeløse debatter. Husk at det lastes opp 300 millioner bilder på Facebook hver dag. Da må det være objektive kriterier for om et bilde skal kunne slettes eller ikke. Enten er det en pupp, eller så er det ikke en pupp. Det er umulig å gå inn på en diskusjon om det er en kunstnerisk eller pornografisk pupp, sier Lindblad.

Les også: Facebook fjernet bilde av Emmy som ammetbabyen sin, og så gjorde de helomvending.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.title
Facebook snur - vil tillate berømt vietnambilde

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: OSLO/TRONDHEIM (VG) Nick Uts bilde av den unge jenta som løper i frykt fra napalmbombing i Vietnam blir nå likevel godtatt av Facebook. "Et bilde av et nakent barn vil normalt sett stride med retningslinjene våre, og i noen land blir det sett på som barnepornografi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fredag måtte nettgiganten snu. Etter opprøret i Norge mot at det historiske bildet av den napalmskadde jenta i Vietnam-krigen ble sensurert bort, vek Facebook bort fra prinsippet om at all nakenhet skal fjernes uansett form.

Men Facebook fjerner også helt legitime politiske politiske ytringer.

- Jeg synes det er skremmende at steder vi anser som nøytrale, likevel ikke er det.

Dette sier Seher Aydar, som leder organisasjonen Solidaritet med Kurdistan.

Mange eksempler

Aydar brukte Facebook for å mobilisere til en protestdemonstrasjon mot tyrkisk politikk, men innlegget ble fjernet.

- Inneholdt posten oppfordring til vold eller ære krenkelser?

- Nei, det er noe jeg aldri har gjort, svarer hun.

Hun sier hun kjenner til mange eksempler på at politiske ytringer, spesielt de som er kritiske til tyrkisk politikk blir sensurert bort av Facebook.

Fjernet etter to timer

- Hva inneholdt innleggene som ble fjernet?

- Jeg har fått fjernet innlegg som inneholdt kartet over Kurdistan, for eksempel. Andre innlegg har kun inneholdt politisk diskusjon og politiske ytringer som handler om kritikk av Tyrkia.

Oslo-advokaten Derya Incedursun, som jobber for advokaktfirmaet Sjødin, la ut en post etter kuppforsøket i Tyrkia den 15. juli i år.

Innlegget inneholdt et videoklipp av Erdogan-tilhengere som strømmet ut i gatene, og i teksten skrev hun at hun synes utviklingen i hennes opphavsland var skremmende. Facebook fjernet innlegget etter to timer.

Skrekkscenario

- Dette var en helt legitim politisk ytring, sier Incedursun.

- Ytringsfrihet er en menneskerett, en rett du er født med. Den retten skal ingen kunne ta fra oss, heller ikke Facebook.

Forfatteren Tom Egeland, som startet kampen mot Facebook-sensuren i forrige uke, forferdes av opplysningene om at nettgiganten sensurerer politiske ytringer.

Han ser for seg et fremtidig skrekkscenario:

- Tenk om en fremtidig president som Donald Trump innfører begrensninger på politisk kritikk av han som president. Da må Facebook innordne seg og alle innlegg som kritiserer amerikansk politikk vil bli sensurert. Et skrekkscenario.

Facebook har ikke besvart TV 2s henvendelser i forbindelse med denne saken.

Har dine politiske ytringer blitt sensurert på Facebook? Ta kontakt med oss på tips@tv2.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Fredag måtte nettgiganten snu. Etter opprøret i Norge mot at det historiske bildet av den napalmskadde jenta i Vietnam-krigen ble sensurert bort, vek Facebook bort fra prinsippet om at all nakenhet skal fjernes uansett form. Men Facebook fjerner også helt legitime politiske politiske ytringer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FAR OG DATTER: Bildet til venstre er et av de siste som er tatt av Dennis Scauso (46), bare måneder før terrorangrepene. På armen har han datteren Juliette (4). I dag - 15 år etter - er hun collegestudent (t.h). Foto: PRIVAT

Del saken på:

NEW YORK (VG) 15 år har gått siden Juliette Scauso mistet faren i det verste terrorangrepet på amerikansk jord.

11. september 2001 startet som de fleste andre dager hjemme hos familien Scauso i Dix Hills på Long Island. Dennis Scauso (46) tok farvel med kona Janlyn og de fire barna Darcie (13), Donny (12), Gabrielle (6) og Juliette (4).

Juliette Scauso kan fremdeles huske dagen som snudde opp ned på livet hennes.

- Jeg husker veldig godt at jeg så nyhetssendingen om at tårnene hadde blitt truffet, sier Juliette Scauso til VG.

VGTV: Slik var 11. september - minutt for minutt

Søndag er det 15 år siden to rutefly fløy inn i tårnene på World Trade Center i New York. Et tredje fly ble kapret og styrtet i Pentagon-bygningen i Washington D.C., mens et fjerde endte i en åker i Pennsylvania.

Bak terroren sto al-Qaida, og dagen etter - 12. september 2011 - erklærte George W. Bush krig mot terror.

Husker du? Se tv-klippene og avisforsidene fra dagen vi aldri glemmer

Så bildene på TV

2976 personer ble drept, blant dem 343 brannkonstabler. Farfaren satt barnevakt for Juliette denne dagen.

- Han pleide alltid å se på nyhetene, så det var uunngåelig at jeg ikke skulle se de bildene på skjermen. Jeg husker også kaoset i de etterfølgende månedene, sier hun og fortsetter:
-Jeg var bare fire år, så jeg forsto ikke hva det betydde på det tidspunktet, men det tok ikke lang tid før jeg skjønte at faren min var død.
Hun er ett av over 3000 barn som mistet en forelder denne dagen.

Dennis Scauso jobbet som brannmann i Queens i avdelingen Hazmat 1, og ble sendt til nedre Manhattan da den første alarmen gikk. Klokken 08.48 denne morgenen krasjet det første flyet inn i det nordre tårnet. 14 minutter senere krasjet fly nummer to inn i det søndre tårnet.

Lydbilder: Se VG-fotografens bilder fra 11/9

Døde i kollapset tvillingtårn

Fakta Fakta om 11. september-angrepene

* Fire fly ble kapret i USA 11. september 2001. To ble fløyet inn i tvillingtårnene i World Trade Center på Manhattan i New York, ett ble styrt inn i forsvarsdepartements hovedkvarter, Pentagon-bygningen, i Washington D.C. og det fjerde styrtet på et jorde ved Shankesville i Pennsylvania.

* Til sammen 19 kaprere deltok i aksjonene, som knyttes til terrornettverket al-Qaida.

* De to tvillingtårnene raste sammen. Syv timer senere kollapset også en tredje bygning i World Trade Center-komplekset.

* Til sammen 2.976 mennesker døde i angrepene. Av dem døde 2.752 i WTC, 184 i Pentagon og 40 i Pennsylvania.

* 12. september erklærte president George W. Bush krig mot terror.

Kilde: NTB

Scauso og en rekke andre brannfolk tok seg inn i det søndre tårnet, og begynte å klatre oppover i etasjene for å hente ut folk som satt fast. Klokken 09.50 kollapset tårnet, og Juliettes far og hans kolleger, som var på innsiden, ble drept.
- Jeg savner alt ved ham. Det er et tomrom etter ham i familien min og i våre alles hjerter, sier Juliette Scauso.
I februar året etterpå fant de hjelmen hans, som var så knust at den bare var fem centimeter høy. Scauso er en av mange ofre som aldri ble funnet.

I minnemarkeringen i 2001 ble Scauso husket som en talentfull brannmann, altmuligmann og en høyt elsket ektemann, far, bror og sønn. Før han 12 år tidligere begynte å jobbe som brannmann, var han pilot.

På en minneside på Firehero blir 46-åringen beskrevet som lidenskapelig, livlig og storsinnet mann.

Les også: Hundehelten fra World Trade Center-terroren er død

- Blir mer hardhudet

I dag er Juliette Scauso collegestudent, og denne måneden ble hun overført til et college i New York City.

- Livet mitt har hatt sine opp- og nedturer slik som alle andre, men noen dager har vært vanskeligere enn andre i håndteringen av tapet av min far.

- Det går aldri over, ei heller svekkes savnet. Man lærer seg å leve med sorgen og tapet, og blir mer hardhudet, men det blir aldri enklere.

Særlig vanskelig syntes hun det er når nye terrorangrep finner sted.

- Det bringer frem mye traume og minner. Verden vi lever i er et skremmende sted med mye hat og konflikt. For meg blir det veldig personlig. Hver gang noen mister en som står dem kjær i terrorisme, så endrer deres liv seg for alltid, slik som mitt har gjort. Jeg får veldig stor sympati med dem, fordi jeg vet hva de går gjennom.

Les også: Planla styrt i atomkraftverk

Organisasjonen Tuesday's Children ble stiftet etter terrorangrepene for å fokusere på barna til ofrene. Per i dag har flere enn 2000 av de rundt 3000 barna fått bistand fra organisasjonen.

- Jeg har sett disse barna vokse fra sørgende og sårbare ofre til å bli sterke unge voksne som er engasjert i å bidra til en bedre verden. De er morgendagens ledere, sier direktør Terry Sears til CNN.

Les også: Ville kapre ti fly 11. september

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.title
Juliette (19) mistet faren 11. september: - Jeg savner alt ved ham

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: NEW YORK (VG) 15 år har gått siden Juliette Scauso mistet faren i det verste terrorangrepet på amerikansk jord. 11. september 2001 startet som de fleste andre dager hjemme hos familien Scauso i Dix Hills på Long Island.

# data[].attributes.body
Dokumtar

# data[].attributes.attachment_link.title
«En liten øy i verden» - Dokumentar om 22. juli fra «Dokument 2»

# data[].attributes.attachment_link.description
PLEASE READ THIS BEFORE VIEWING: I hope all non-Norwegians are able to understand the fact that I'm simply not able to put English subtitles on to this documentary, as it would require too much of my spare time.

# data[].attributes.attachment_link.description
Palmemordet. Program sänt inför 20-årsdagen av mordet.

# data[].attributes.body
med minnetale av daværende leder for Socialdemokraterna`s ungdomsparti ANNA LIND

# data[].attributes.attachment_link.description
Turn annotations on for English subtitles. The last minutes of the documentary 'Palme' about Olof Palme, the leader of the Swedish Social Democratic Party (1969-1986) as well as the Prime Minister of Sweden (1969-1976 and 1982-1986). I do not own any rights to this clip, I am simply making it available and providing the opportunity for others to see it.

# data[].attributes.body
Kurt Westergaard var en av tegnerne som tegna Muhammed for Jyllandsposten. Han har vært utsatt for drapsforsøk i sitt eget hjem(med barnebarnet) Han lever fremdelkse med politibeskyttelse

# data[].attributes.attachment_link.title
muhammad drawings by kurt westergaard - Google Search

# data[].attributes.attachment_link.description
Kurt Westergaard (born Kurt Vestergaard, 13 July 1935) is a Danish cartoonist who created the controversial cartoon of the Islamic prophet Muhammad wearing a bomb in his turban. This cartoon was the most contentious of the 12 Jyllands- Posten Muhammad cartoons, which met with strong reactions from Muslims ...

# data[].attributes.body
Sverige fikk også sin "karikatursak" da den svenske tegneren Lars Vilks tegnet og publiserte karikaturer av Muhammed. Lars Vilks er utsatt for drapsforsøk og lever under politibeskyttelse

# data[].attributes.attachment_link.description
vilks muhammad tegninger vilks muhammedtegninger

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I den ferske dommen fra Stavanger Tingrett står det at Bjelland må betale tilsammen 127. 000 kroner for å skrevet flere krenkende Facebook-statuser om SV-politiker Marcela Molina.
8000 kroner er for overtredelse av straffeloven og går til statskassen, 15. 000 er oppreisningserstatning til Molina, og 104. 000 er for å dekke hennes saksomkostninger.
Bjelland, som kaller seg moderat konservativ libertarianer, var politiker i Norgespatriotene, og har vært partiets stortingskandidat. Partiet ble nedlagt i 2009 og Bjelland var i to år fylkeslagsleder i Stavanger.

Molina representerer SV i Stavanger bystyre og er medarbeider i LO Rogaland.

I fjor høst skrev Bjelland flere statuser som Molina sier hun ble gjort oppmerksom på av felles bekjente.

Flere krenkende statuser

oktober skrev Bjelland: Marcela har en kronisk frastøtende væremøte, en vulgær arroganse som riktig nok også kjennetegner andre sosialistbroilere.

Samme dag skrev han, etter at noen hadde svart på ovenstående uttalelse: (...) Dama er en hersketeknikk-kverulant og både manne- og fedrelandshater. Faktum er at hun er så frastøtende at hun i en periode måtte stenges inne ved Stavanger psykiatriske sykehus, det var vel i den perioden hun konverterte fra Arbeiderpartiet. 17. oktober skrev Bjelland en ny status: Molina selv har jo i gatene gått til fysisk angrep på mennesker med populære og fullstendig legitime demokratiske synspunkter, bare fordi de var annerledes.
Denne uttalelsen dreier som om en demonstrasjon mot Arne Myrdal i Stavanger i 1993. Bjelland mener han så Molina kaste egg mot Myrdal, noe hun tilbakeviser.
Les:

"Jeg skriver nesten aldri statuser som legger opp til diskusjoner"

Lite sammenligningsgrunnlag

Slike saker har det vært få av, om noen, i norsk rettssystem tidligere. Dommen vil derfor være rettesnor i lignende saker i fremtiden.
Retten har sammenliknet denne saken med dommen mot Dagbladet i saken om ambulansesjåfør Erik Schjenken.
Avisen ble i Høyesterett dømt til å betale oppreisningserstatning for å ha skrevet ærekrenkende uttalelser mot Schjenken i artikler og på lederplass, mens dette dreier seg om ytringer på sosiale medier.

Les også:

Nettaviser kan få bøter for hets i kommentarfelt

- Seier for demokratiet

- Jeg er veldig fornøyd med dommen, dette er en seier for demokratiet og ytringsfriheten. Dommen legger til grunn at ytringsfriheten ligger i bånn, men legger begrensinger for hva man skal tåle, enten om man er folkevalgt eller privatperson, sier Molina til Aftenposten.

Da hun ble kjent med uttalelsene anmeldte hun saken til Rogaland politidistrikt i oktober i fjor.
Politiet henla saken uken etter med begrunnelsen om at "det ikke antas å være rimelig grunn til å undersøke om det foreligger straffbart forhold". Hun stevnet derfor Bjelland i en privat straffesak i Stavanger tingrett.
- Man skal tåle mer enn andre fordi man er framme i debatten, men jeg mener at det viktige i en debatt er å ta ballen og ikke mannen. En må tåle å bli imøtegått på sine politiske standpunkter, men aldri å bli hetset slik jeg ble, legger hun til.

Om politiets henleggelse sier hun at det er behov for å se på politiets kompetanse.

- Jeg syns det hadde vært greit å slippe å gjøre dette som privatperson på egenhånd, men jeg tror det bunner i at det er lite kompetanse hos politiet på dette området
Bjelland sier han er sjokkert over dommen.
- Kafkansk prosess

- Dette minner meg om en dystopisk science fiction-film, sier han. Han mener partiet SV han overvåket ham og hans meninger.

- At dommen blir forkynt 1. mai ser jeg på som et politisk bestillingsverk. Det gjør meg urolig å se dette, og man kan spørre seg om det vil være vits i å anke et slikt politisk korrekt prestisjeprosjekt.
- Videre vil jeg si at dommen er et frontalangrep på grunnloven og norske verdier som ytringsfrihet og demokrati. Det gjør meg bare trist å se de som steller i stand dette, det er en bananrepublikk verdig.
- Kommer du til å anke?

- Hvis man ser på meg som romanfiguren Josef K i Franz Kafkas "Prosessen" spør jeg: Vil det være i Josefs interesse å anke, spør Bjelland og sier at han må forhøre seg om jussen med en ny advokat ved eventuell anke.

Åpen profil

Retten vurderte saken i brytningen mellom to sentrale menneskerettigheter: retten til respekt for privatliv og familieliv og retten til ytringsfrihet. Den så også på om utsagnene kan regnes for å være fremsatt i offentligheten.
På den tiden hadde Bjelland åpen Facebook-profil med 420 venner og 20 følgere, og han og Molina hadde seks felles venner. Derfor er det etter rettens mening ikke tvilsomt at utsagnene ble offentlig fremsatt, og at de ville nå henne.
Les også:

"Du er et ludder og en hore"

Om de to første uttalelsene skriver retten at det dreier seg om hån, uten at Bjelland kom med noen konkrete beskyldninger. Likevel mener retten at betegnelser som "frastøtende" og "manne- og fedrelandshater" krenker en persons æresfølelse.

Retten slår også fast at Molina ikke skal tåle slike karakteristikker, selv om hun er politiker og aktiv i den offentlige debatten.

Bjelland mener derimot at utsagnene ikke er rettsstridige.

- Forfulgt lyriker og forfatter
I retten viste han blant annet til et avisintervju med Molina i 2008. Hun gikk hardt ut mot Norgespatriotene og sa blant annet at de sto for etnisk rensing, slik nazistene sto for. Bjelland mener også at Molina må tåle å høre sterke karakteristikker når hun selv bruker såpass sterke ord mot andre.
Han sier til Aftenposten at hans Facebook-side fortsatt vil være et litterært fyrtårn. Bjelland mener han er en forfulgt lyriker og forfatter i kraft av å være en kunstner som makter å formidle sannheten.

I følge Bjelland blir han angrepet av SV fordi han har kommet over ny og banebrytende miljøteknologi, som vil løse store miljøproblemer.
- Hvorfor skal folk stemme sosialistisk om de er rike og naturen er frisk og levende, spør han.
Molina sier hun er glad for at hun kjørte saken i retten.

Les også:

- Jeg er overrasket at det fins så lite rettspraksis på dette området. Det viktigste er at dommen ligger der og skaper presedens, og jeg håper den gir mot og styrke til andre om å ikke godta hets på sosiale medier.
- Det står i dommen at dette er av allmennpreventive hensyn, og at det er viktig å slå hardt ned på den type adferd. Det håper jeg at også andre som opplever tilsvarende gjør, sier hun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Norgespatriot dømt for netthets av SV-politiker

# data[].attributes.attachment_link.description
I den ferske dommen fra Stavanger Tingrett står det at Bjelland må betale tilsammen 127. 000 kroner for å skrevet flere krenkende Facebook-statuser om SV-politiker Marcela Molina. 8000 kroner er for overtredelse av straffeloven og går til statskassen, 15. 000 er oppreisningserstatning til Molina, og 104. 000 er for å dekke hennes saksomkostninger.

# data[].attributes.headline
DØMT; RASISMEPARAGRAFEN 3 (Haddy) Netthets

# data[].attributes.subject
DØMT; RASISMEPARAGRAFEN 3 (Haddy) Netthets

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Promotion med annonselenker

Oslo tingrett har dømt en 34 år gammel mann til 30 dagers betinget fengsel for å ha hetset NRK-profilen Haddy Njie på Facebook.

Christian Rosland er dømt for å ha lagt ut en kommentar på Njies åpne Facebook-profil i oktober i fjor der han blant annet kalte henne "halvape" og "nigger".

Han er i tillegg dømt for besittelse av marihuana.

Her kan du tipse Nettavisens journalist på mail, eller ring 02060. Vi legger til rette for kryptert kommunikasjon dersom ønskelig.

Politiet: - Riktig med straff

Hatmeldingen ble skrevet etter at det var kjent at Haddy og hennes kjæreste Trond Giske venter barn sammen. I retten forklarte Rosland også at han syntes det var ekkelt at Haddy har afrikansk bakgrunn.

Aktor og politiadvokat i Oslos hatkrimgruppe Oda Karterud la ned påstand om 30 timers samfunnsstraff. Mannens forsvarer Joar Berg Henjum argumenterte for betinget fengselsdom i retten, og la ned påstand om at hans klient skulle bli straffet på mildeste måte.

Retten fant det altså passende med betinget fengselsstraff på 30 dager, men en prøvetid på to år.

- Selv om vi ikke fikk medhold for påstanden om straff er det viktig at uttalelsene får en reaksjon fra retten, det er vi fornøyd med. Retten markerer at det er en type ytringer som det ikke er lov å fremsette, sier Karterud til Nettavisen.
Hun understreker at hun ikke har rukket å lese dommen i sin helhet fordi hun har vært i retten i en annen sak fredag.

Erkjente straffskyld

I mars uttalte Rosland at han ikke angret på hatmeldingen han hadde publisert, men i retten onsdag sa han at han kunne ordlagt seg annerledes.

Haddy, som nylig ble mamma for første gang, har fått mye støtte i kommentarfeltet for måten hun har håndtert hatmeldingen, og for Facebook-innlegget hun la ut etter rettssaken.

I dommen heter det blant annet:

" Tiltalte har erkjent de faktiske forhold, og han har erkjent straffeskyld for forholdet i hovedtiltalebeslutningen. Han har således erkjent at de uttrykkene han brukte overskred ytringsfrihetens grenser, og han har uttalt at han ved fremtidige meningsytringer vil avstå fra denne type utsagn."

I retten erkjente mannen straffskyld for å ha framsatt hatefulle ytringer.

- Dommen er som forventet, og den virker nøktern og god, sier Roslands forsvarer, Joar Berg Henjum til Nettavisen.

Det var i oktober i fjor at Rosland skrev følgende i en melding til NRK-kjendisen:

" Gratulerer har du klart å ligge deg til permanent oppholdstillatelse. Hvorfor kan du ikke ta med deg familien din å flytte tilbake til Afrika. Hvorfor kan du ikke vise såpas respekt, det er ikke krig der dere kommer fra. Din frekke motbydelige halvape. Kom deg ut av landet. Jævla nigger ".

1. desember offentliggjorde NRK-kjendisen selv hatmeldingen på sin åpne Facebook-profil, noe som skapte stor oppmerksomhet i media. Dette førte igjen til at politiet grep tak i saken, og etter å ha snakket med Njie, som stilte seg positiv til en etterforsking, startet de straffforfølging av mannen.

Haddy: - God prosess

Det var altså ikke NRK-profilen selv som anmeldte Facebook-hetsen.

Njie opplyser til Nettavisens at hun ikke har fått med seg dommen, men heller ikke ønsker å kommentere den.

Hun henviser til en uttalelse hun kom med på Facebook onsdag, etter rettssaken. Der skrev hun blant annet:

" For meg har denne prosessen vært preget av gode ord, støtte og oppfølging. Det til tross for at jeg aldri har tatt meg nær av Roslands ord, for øvrig den første hatmeldingen jeg har fått skrevet på veggen min noensinne. Han representerer et veldig lite mindretall.
For Christian Rosland vil jeg tippe det har vært en mer slitsom prosess. Der han sikkert har fått noe støtte, men mest kjeft, skjellsord, sannsynligvis også hat, og til slutt en rettssak.
Jeg håper han har sluppet at folk har skrevet like hatefullt til ham som han skrev til meg. Og at han i så fall ikke har latt dette skyve ham enda lenger inn i sin egen avsky mot meg og andre. Jeg håper all denne motstanden har gjort at han ikke sender den typen melding jeg fikk, til flere ".

Lik Nettavisen her og få flere ferske nyheter og friske meninger!

Promotion med annonselenker

# data[].attributes.attachment_link.title
Dømt for å ha kalt NRK-Haddy for "halvape" og "nigger"

# data[].attributes.attachment_link.description
Promotion med annonselenker Oslo tingrett har dømt en 34 år gammel mann til 30 dagers betinget fengsel for å ha hetset NRK-profilen Haddy Njie på Facebook. Christian Rosland er dømt for å ha lagt ut en kommentar på Njies åpne Facebook-profil i oktober i fjor der han blant annet kalte henne "halvape" og "nigger".

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(Dagbladet): En 22 år gammel mann fra Aurskog-Høland i Akershus er tiltalt etter den såkalte rasismeparagrafen, den gamle Straffelovens § 135a, etter at han i fjor sommer gikk til verbalt angrep på en polititjenestemann.

Ifølge tiltalen skjedde konfrontasjonen da en politipatrulje rykket ut til et festivalområde i Aurskog-Høland natt til søndag 31. august 2014.

Mens det sto rundt 30 personer rundt situasjonen, skal 22-åringen flere ganger ha ropt til den ene politibetjenten at "jeg vil heller snakke med deg enn svartingen".

Ordbruken fortsatte da politifolkene skulle få kontroll på mannen.
"Idet han ble anholdt ropte han gjentatte ganger 'slipp meg din neger...be han negeren slippe meg' eller lignende og uttalte gjentatte ganger at politibetjent [N.N] var en 'svarting', og da han skulle settes i politibilen, sa han videre 'Neger har du driti på deg eller? Reis hjem til Afghanistan din jævla svarting' eller lignende", heter det i tiltalen.
I tillegg til de rasistisk ladede utbruddene er 22-åringen tiltalt for å ha drapstruet den andre politibetjenten og for å ha truet den førstnevnte med å "banke dritten ut av" ham.

Akershus-mannen er også tiltalt for alvorlige volds- og trusselepisoder mot to forskjellige unge kvinner. I oktober i fjor skal 22-åringen ha slått en kvinne i hodet med en gassflaske så hun mistet bevisstheten. En annen fornærmet kvinne har ifølge tiltalen blitt utsatt for kvelertak, knivtrusler og annen mishandling.

Flere av tiltalepunktene kvalifieres hver for seg til en lengre ubetinget fengselsstraff om mannen skulle bli dømt etter tiltalen. "Rasismeparagrafen" har en strafferamme på tre års fengsel, også i den nye Straffeloven.

Rettssaken mot 22-åringen er berammet til 6. januar i Nedre Romerike tingrett.

Straffeloven (1902) § 135a første ledd jf annet ledd

"for ved uttalelse eller annen meddelelse, herunder ved bruk av symboler, som framsettes offentlig eller på annen måte spres blant allmennheten, å ha truet, forhånet eller utsatt for hat, forfølgelse eller ringeakt en person eller en gruppe av personer på grunn av deres trosbekjennelse, rase, hudfarge eller nasjonale eller etniske opprinnelse".

# data[].attributes.attachment_link.title
Mann (22) kalte politimann "jævla svarting" og "neger" - tiltalt etter rasismeparagraf

# data[].attributes.attachment_link.description
(Dagbladet): En 22 år gammel mann fra Aurskog-Høland i Akershus er tiltalt etter den såkalte rasismeparagrafen, den gamle Straffelovens § 135a, etter at han i fjor sommer gikk til verbalt angrep på en polititjenestemann. Ifølge tiltalen skjedde konfrontasjonen da en politipatrulje rykket ut til et festivalområde i Aurskog-Høland natt til søndag 31.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det var sommaren 2010 at 39-åringen gikk til verbalt angrep mot dørvakten da han ikke slapp inn på utestedet Backstage på Skagenkaien i Stavanger sentrum.

Flere vitne hørte brant annet at han kalte dørvakten for "neger" og "svarting".

Fra dommen: "Tiltalte var blitt nektet adgang til utestedet fordi han virket beruset. Han endte da i en krangel med dørvakten og kalte vedkommende gjentatte ganger høylydt for 'jævla neger' og 'jævla svarting'. Han spurte vaktlederen 'hvorfor tillates negre å jobbe i Norge' og hvor lenge han hadde tenkt å la en neger styre døren til utestedet."

Utsatt for hat på grunn av hans rase

39-åringen mener selv at dette er beksyttet av ytringsfriheten, men ingen av de tre rettsinnstansene var enige, og dømte han til betinget fengsel i 18 dager.

I tillegg fikk mannen en bot på 15.000 kroner.

Svært få har til nå blitt dømt etter den såkalte rasismeparagrafen, straffelovens paragraf 135a, som kom i 1970:
§ 135a. Den som forsettlig eller grovt uaktsomt offentlig setter frem en diskriminerende eller hatefull ytring, straffes med bøter eller fengsel inntil 3 år. Likt med en offentlig fremsatt ytring, jf. § 7 nr. 2, regnes en ytring når den er satt frem slik at den er egnet til å nå et større antall personer. Som ytring regnes også bruk av symboler. Medvirkning straffes på samme måte. Med diskriminerende eller hatefull ytring menes det å true eller forhåne noen, eller fremme hat, forfølgelse eller ringeakt overfor noen på grunn av deres
a) hudfarge eller nasjonale eller etniske opprinnelse,
b) religion eller livssyn, eller
c) homofile legning, leveform eller orientering.
Få dømmes etter rasismeparagrafen

Mellom 1977 og 2001 ble kun syv personer tiltalt for rasisme etter straffelovens paragraf 135a, rasismeparagrafen, ifølge Lovdata.

Den 19.januar i år ble en 21 år gammel mann fra Ryfylke dømt etter rasismeparagrafen i Stavanger tingrett. Han dømt til betinget fengsel i 45 dager.
"Høyeste rett slo fast at tiltaltes utsagn innebar en grov nedvurdering av en gruppes menneskeverd, slik Høyesterett i 2007 side 1807 avsnitt 33 har oppsummert som et kriterium for straffansvar etter § 135a."

# data[].attributes.attachment_link.description
Det var sommaren 2010 at 39-åringen gikk til verbalt angrep mot dørvakten da han ikke slapp inn på utestedet Backstage på Skagenkaien i Stavanger sentrum. Flere vitne hørte brant annet at han kalte dørvakten for "neger" og "svarting". Fra dommen: "Tiltalte var blitt nektet adgang til utestedet fordi han virket beruset.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(VG Nett) Mulla Krekar er i lagmannsretten dømt til fengsel i to år og ti måneder for trusler.

Dommen fra Borgarting lagmannsrett falt torsdag. Krekar ble frifunnet for alt som er relatert til terror, men dømt for trusler og ett tilfelle av påvirkning av rettens aktører.

Krekar blir dømt for det retten omtaler som "alvorlige drapstrusler". Truslene han er dømt for, var rettet mot tre kurdere og Erna Solberg (H). Krekars forsvarer har ment at Krekar har blitt provosert av kurdernes handlinger, og at handlingene hans dermed var berettiget.

Retten skriver i dommen at de ikke kan se at det at mulla Krekar har følt seg provosert, kan tillegges vekt i formildende retning.

Krekar er også dømt til å betale 130.000 kroner til personene som ble truet.
Fornøyde
Aktor Marit Bakkevig hadde bedt om sju års fengsel fordi Krekar representerer "en vedvarende og alvorlig" trussel.

Forsvarer Arvid Sjødin sier at det så langt ikke er tatt stilling til om dommen ankes.

- Men det er en helt annen dom enn dommene som falt i tingretten, og sånn sett er vi fornøyde med resultatet. Men vi vil selvsagt se på hva vi kan gjøre videre, sier Sjødin til VG Nett.

- Det viktigste er at han er frifunnet for terror, legger han til.
Ikke enstemmig
Ifølge aktor er imidlertid de sju dommerne uenige på flere poster i dommen, og flere har tatt dissens.

- Vi har ikke fått fullt medhold når det gjelder terrorbestemmelsene, så der må jeg se på de forskjellige resonnementene og dissensene før jeg kan si noe om det, sier Bakkevig til VG Nett.

Hun er fornøyd med at Krekar er domfelt for trusselpostene og at han er pålagt erstatning.

- Men i og med at han er frifunnet på terrorpostene, må det gi utslag i straffeutmålingen, sier Bakkevig, som nettopp hadde fått dommen da VG Nett var i kontakt med henne i 15.15-tiden.
Trusler mot Høyre-leder
Saken mot mulla Krekar begynte i Borgarting lagmannsrett i begynnelsen av oktober.

Krekar hadde anket to dommer fra Oslo tingrett fra tidligere i år. Her ble Krekar først dømt til fem års fengsel for å ha truet blant annet Høyre-leder og tidligere kommunalminister Erna Solberg.

Samtidig som rettssaken mot ham pågikk kom han med nye trusler på internett, blant annet mot tidligere statsminister Kjell Magne Bondevik. For dette ble han dømt til ett års fengsel.

# data[].attributes.attachment_link.description
(VG Nett) Mulla Krekar er i lagmannsretten dømt til fengsel i to år og ti måneder for trusler. Dommen fra Borgarting lagmannsrett falt torsdag. Krekar ble frifunnet for alt som er relatert til terror, men dømt for trusler og ett tilfelle av påvirkning av rettens aktører.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ytringsfrihet og trykkefrihet - Medie- og informasjonskunnskap 1 og 2 - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Grunnloven sier at det skal være ytringsfrihet i Norge.

# data[].attributes.body
-Hensyn til rikets sikkerhet
-oppfordring til straffbare handlinger
-Rasistiske ytringer
-grove ærekrenkelser
-grov pornografi(ramma av straffeloven)

# data[].attributes.body
Fjerna i 2015

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SISTE SOM BLE TILTALT: Forfatter Arnulf Øverland er den siste som ble tiltalt etter blasfemiparagrafen i Norge, i 1933. Ingen har blitt dømt for blasfemi siden 1912. Foto:Bjørn Engh,VG

Del saken på:

Blasfemi er fra nå av tillatt i Norge. Tirsdag ble blasfemiparagrafen hastefjernet fra den norske straffeloven, melder Vårt Land.

Paragrafen ble vedtatt fjernet allerede i 2005 som en del av den nye straffeloven, men den nye straffeloven har ikke trådt i kraft, på grunn av IT-problemer i politiet.

Etter angrepet mot satiremagasinet Charlie Hebdo i Paris 7. januar i år, mente imidlertid stortingsrepresentantene Anders B. Werp og Jan Arild Ellingsen at det var behov for strakstiltak.

Uheldige signaler

"Selv om eksistensen av blasfemiparagrafen selvsagt ikke legitimerer vold, underbygger denne paragrafen etter forslagsstillernes mening en oppfatning om at religiøse ytringer og symboler har krav på et spesielt vern mot ytringer. Dette er meget uheldige signaler å sende, og det er på tide at samfunnet tydelig står opp for ytringsfriheten, også i religiøse spørsmål," skrev de to i forslaget som ble levert til Stortinget 10. februar i år.

Den nå opphevede paragraf 142 i straffeloven lød slik:

"Den som i ord eller handling offentlig forhåner eller på en krenkende eller sårende måte viser ringeakt for nogen trosbekjennelse hvis utøvelse her i riket er tillatt eller noget lovlig her bestående religionssamfunds troslærdommer eller gudsdyrkelse, eller som medvirker hertil, straffes med bøter eller med hefte eller fengsel inntil 6 måneder"

- Kulturelt selvmord

Redaktør Finn Jarle Sæle i den kristne avisen Norge IDAG sier til Vårt Land at fjerningen av paragrafen er et kulturelt selvmord.

- Når Høyre og Fremskrittspartiet viser til at ytringsfriheten blir truet av angrepet på satiretidsskriftet Charlie Hebdo, så er det som å hente et argument fra langtvekkistan, sier han.

- Det er et symbol på det kulturelle selvmordet vi nesten har fullført. I dag har vi ingen verdibasis. Selv om Grunnloven slår fast at kristendommen og humanismen utgjør grunnlaget for staten, så er innholdet borte, sier Sæle.

Den siste som ble tiltalt for blasfemi i Norge, var forfatteren Arnulf Øverland i 1933, etter å ha holdt foredraget " Kristendommen, den tiende landeplage " i Det Norske Studentersamfund. Han ble frikjent samme år.

Arnfred Olsen er den siste som ble dømt for blasfemi i Norge, i 1912. Han ble dømt på bakgrunn av artikkelen "Den store humbug. De "kristnes" julehelg," i bladet Fritenkeren.

I andre deler av verden er blasfemi fremdeles ansett som en alvorlig forbrytelse. Den pakistanske skuespilleren Veena Malik (30) ble i fjor høst funnet skyldig i blasfemi, etter at hun opptrådte i et TV-show, og dømt til 26 års fengsel.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.title
Den norske blasfemiparagrafen er historie

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: Blasfemi er fra nå av tillatt i Norge. Tirsdag ble blasfemiparagrafen hastefjernet fra den norske straffeloven, melder Vårt Land. Paragrafen ble vedtatt fjernet allerede i 2005 som en del av den nye straffeloven, men den nye straffeloven har ikke trådt i kraft, på grunn av IT-problemer i politiet.

# data[].attributes.headline
FORBUD MOT DISKRIMINERING PGA SEKSUELL LEGNING

# data[].attributes.subject
FORBUD MOT DISKRIMINERING PGA SEKSUELL LEGNING

# data[].attributes.attachment_link.title
Ikke tilgjengelig:Lov om forbud mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk (diskrimineringsloven om seksuell orientering) - Lovdata

# data[].attributes.attachment_link.description
Dokumentet Lov om forbud mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk (diskrimineringsloven om seksuell orientering) fra 21.jun.2013 er opphevet, og er kun tilgjengelig i Lovdata PRO.

# data[].attributes.body
§135a i straffeloven

# data[].attributes.attachment_link.title
Almindelig borgerlig Straffelov (Straffeloven) - 13de Kapitel. Forbrydelser mod den almindelige Orden og Fred.1 - Lovdata

# data[].attributes.attachment_link.description
13de Kapitel. Forbrydelser mod den almindelige Orden og Fred.1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tirsdagens dom fra en rett i Saudia-Arabia er historisk.

Forbud mot kvinnelig bilkjøring

Ifølge aktivister i landet er kvinnen, Shaima Ghassaniya, dømt til ti piskeslag for å ha brutt kongerikets forbud mot å la kvinner kjøre bil.

Les også: Saudiarabiske kvinner oppfordrer til å bryte kjøreforbud

Det finnes ingen lover som forbyr kvinner å kjøre, men i konservative religiøse statutter er det et forbud mot kvinnelig bilkjøring.

Kvinner får stemmerett i 2015

Dommen tirsdag kommer bare to dager etter at den saudi-arabiske kong Abdullah annonserte at i 2015 får kvinner stemmerett for første gang. De får også muligheten til å stille til valg.

En annen kvinne som også vil bli stilt for retten for bilkjøring sier til nyhetsbyrået AP at hun må kjøre bil for å kunne ta godt nok vare på barna sine.

Tidligere har kvinner vært anholdt i flere dager for kjøring, men aldri før har en kvinne blitt dømt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Saudi-arabisk kvinne kjørte bil- straffes med ti piskeslag

# data[].attributes.attachment_link.description
Tirsdagens dom fra en rett i Saudia-Arabia er historisk. Ifølge aktivister i landet er kvinnen, Shaima Ghassaniya, dømt til ti piskeslag for å ha brutt kongerikets forbud mot å la kvinner kjøre bil. Les også: Saudiarabiske kvinner oppfordrer til å bryte kjøreforbud Det finnes ingen lover som forbyr kvinner å kjøre, men i konservative religiøse statutter er det et forbud mot kvinnelig bilkjøring.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fransk domstol sier ja til burkini-forbud

# data[].attributes.attachment_link.description
Den mener at forbudet er nødvendig og et passende tiltak for å hindre uro i kjølvannet av terrorangrepene.

# data[].attributes.attachment_link.title
9 11 - World Trade Center Attack - LIVE News

# data[].attributes.attachment_link.description
This video is comprised of a succession of newscasts that feature the impact of Flight 175 into the South Tower as it happened LIVE at 9:03 AM. You will see what all major news channels saw live as the terror attacks were happening. September 11, 2001 - Never Forget. RIP.

# data[].attributes.body
22juli 2011

# data[].attributes.attachment_link.title
Terror attack in Oslo & Utøya Tribute 22.07.2011 (Strong Pictures)

# data[].attributes.attachment_link.description
22.07.2011 The worst terror attack in Norway since the Second World war A 32 year man named Anders Behring Breivik shot and killed 77 people on Utøya. He was also responsible for the bombing in Oslo the capital city.

# data[].attributes.body
Drept 10.Sept 2003.
Anna Lind var utenriksminister i Sverige og regnet som et stort politisk talent. Hun ble knivstukket og drept på

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Minnet av Anna Lindh hedres i dag med kransenedleggelse på graven hennes i Södermalm i Stockholm.

Blant de mange frammøtte var Stefan Löfven og tidigere partilederen i Socialdemokraterna Mona Sahlin.

Minnekonsert og dokumentar I kveld vises en dokumentar om hennes liv og virke på svensk TV, hvor blant annet statsminister Jens Stoltenberg forteller om sitt vennskap til Lindh gjennom et langt politisk liv. Det vil også være en minnekonsert hvor fremtredende artister som Eva Dahlgren og Jonas Gardell deltar.
Sveriges tidligere utenriksminister Anna Lindh ble brutalt knivstukket på kjøpesenteret NK i Stockholm 10. september 2003. Dagen etter døde hun på Karolinska Sjukhuset som følge av de omfattende skadene hun var påført av den da 24-årige Mijailo Mijailovic.
Angrep på demokratiet Anna Lindhs død og den brutale måten hun ble drept på, kastet svenskene ut i sjokk og sorg for ti år siden. Drapet på utenriksministeren ga svenskene følelsen av å gjenoppleve drapet på statsminister Olof Palme i 1986. Palme-drapet ble et symbol på at den svenske velferdsstaten ikke var perfekt, og et brudd med en form for uskyld.

Drapet på Anna Lindh ble oppfattet som et angrep på demokratiet både i Sverige og Norge. Det utløste umiddelbart en debatt om hvor fritt svenske og norske politikere kunne ferdes, om behovet for livvakter rundt de folkevalgte.

- Jeg er overbevist om at Anna hadde vært i live i dag hvis hun hadde hatt livvakter, sier Eva Franchell til Atfonbladet.

Hun arbeidet som pressesekretær for Anna Lindh fra 1994 til 2000 og var sammen med Anna Lindh på kjøpesentret NK da hun ble drept.

Anna Lindh var på mange måter Sveriges politiske håp. Den 46 år gamle utenriksministeren var et eksepsjonelt politisk talent, og allerede utpekt til å bli Sveriges statsminister en gang i fremtiden.

Tatt etter to uker Men slik skulle det ikke gå. Nærmest ved en tilfeldighet ble hun oppdaget av den psykisk ustabile Mijailo Mijailovic på varehuset NK, på ettermiddagen den 10. september i 2003. Mijailovic tok kniven han nettopp hadde skaffet seg og stakk Lindh gjentatte ganger i armene og brystet.
- Jeg kommer aldri til å oppleve noe verre enn dette, sa statsminister Göran Persson etter drapet.
To uker etter drapet ble Mijailovic arrestert, og noen måneder sener tilsto han å ha drept Anna Lindh. Han sa at stemmer i hodet hans, deriblant stemmen til Jesus, befalte ham å drepe.

Mijailovic ble funnet skyldig i tingretten og lagmannsretten. Tingretten dømte ham til fengsel på livstid, mens lagmannsretten dømte ham til rettspsykiatrisk forvaring. Mijailovic anket dommen til svensk høyesterett, som opphevet lagmannsrettens dom, og dømte han til fengsel på livstid.

Nå, ti år etter at Mijailo Mijailovic brutalt drepte Anna Lindh, erkjenner den tidligere lederen for svensk høyesterett Johan Munck at dommen kan ha vært feil. Mye tyder på at han ikke burde vært fengslet, men at han burde vært dømt til rettspsykiatrisk forvaring
- Det er mye mulig at dommen i saken er feilaktig, sier Johan Munck til Expressen.se.
Med Anna Lindhs død mistet Sverige en av sine mest anerkjente og profilerte politikere. Hun ble regnet som en naturlig etterfølger til Göran Persson som partileder og statsminister.

# data[].attributes.attachment_link.title
10 år siden Anna Lindh ble brutalt drept i Stockholm

# data[].attributes.attachment_link.description
Minnet av Anna Lindh hedres i dag med kransenedleggelse på graven hennes i Södermalm i Stockholm. Blant de mange frammøtte var Stefan Löfven og tidigere partilederen i Socialdemokraterna Mona Sahlin. Minnekonsert og dokumentar I kveld vises en dokumentar om hennes liv og virke på svensk TV, hvor blant annet statsminister Jens Stoltenberg forteller om sitt vennskap til Lindh gjennom et langt politisk liv.

# data[].attributes.body
Drept 28.febr 1986.
Olof Palme var statsminister i Sverige og partileder for Socialdemokraterna. Han var en uredd og markant politiker som hadde mange fiender. Han markerte seg sterkt internasjonalt bl.a i kampen mot apartheid i Sør Afrika og amerikanernes krigføring i Vietnam. Hvem som drepte Palme og motivet for å gjøre det vet vi ennå ikke. Christer Petterson ble dømt for drapet, men senere frikjent

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del saken på:

Søndag er det 30 år siden det utenkelige skjedde i Stockholm. Sveriges statsminister Olof Palme ble skutt og drept. Fremdeles er saken uoppklart.

I dag holder svensk politi pressekonferanse i Stockholm. Der kommer blant annet sjefen for politiets Palmegruppe, Hans Melander, sammen med flere andre til å oppsummere saken og ikke minst gi et innblikk i hvor etterforskningen står nå, 30 år senere.

I forkant har VG gått gjennom noen av de viktigste momentene i det tre tiår lange mysteriet, som startet klokken 23.21 om kvelden fredag 28. februar 1986.

VGTV: Dette er saken om Olof Palme

Da blir Olof Palme skutt i krysset Sveavägen/Tunnelgatan midt i Stockholm sentrum. Sveriges karismatiske statsminister hadde vært på kino med sin kone Lisbet, sønnen Mårten og hans forlovede. Parene sto og snakket litt utenfor Grand-kinoen etter å ha sett "Brødrene Mozart" før det skilte lag. En mann med en revolver dukker opp bak Palme. Et dødelig skudd treffer ham i ryggen. Et annet skudd streifer kona, som blir lettere skadet.

Drapsmannen tar beina fatt opp trappene mot Malmskilnadsgatan og løper over gaten.
Så er personen borte. For alltid.

Den folkelige lederen blir sendt til Sabbatsberg sykehus, der han blir erklært død klokken 00.06. Drapet ryster en hel verden.
SE DOKUMENTAR:
Husker du? Pettersson i debattinnlegg i 2001: - Jeg skjøt Palme

... men hvem var morderen?

* Kort tid etter drapet ble en 33 år gammel mannlig kommunistmotstander arrestert og mistenkt. Han hadde vært i området drapsnatten og skal ha hatt på seg klær som stemte overens med vitneutsagn. Etter noen uker i arresten ble han satt fri. Mannens identitet som Victor Gunnarsson ble kjent i 1993, da han sto frem i pressen. Gunnarsson skal senere, ifølge journalisten Anders Leopold, ha erkjent drapet overfor to troverdige vitner i USA. Kort tid etter, i 1994, ble han selv drept.

* Tre måneder etter drapet ble en mann ved navn Christer Pettersson tatt inn til avhør. Ingenting kom ut av det. To og et halvt år senere ble han tatt inn til avhør igjen og pekt ut som drapsmannen av Olof Palmes kone, Lisbet, i en videokonfrontasjon.

* Pettersson ble dømt for drapet i 1989, men frifunnet senere samme år. Høyesterett henla saken endelig i 1997. Petterson døde i 2004. Like før han døde skal han ha innrømmet drapet til en svensk radiojournalist.

* Tre år tidligere innrømte den alkoholiserte mannen i et debattinnlegg i Expressen at det var han som drepte Palme. Han har ved andre anledninger avvist dette.

* I 2004 sto et vitne som hadde gitt politiet Petterssons påståtte motiv for drapet, frem og fortalte at han hadde løyet.

JFK-ekspert: Ser paralleller mellom drapet på Kennedy og Palme

* I et intervju med Aftonbladet i 2007 hevdet Pettersons tidligere hemmelige kjæreste at den drapsdømte innrømte å ha avfyrt skuddene overfor henne. Kvinnen skal ha dokumentert forholdet dem imellom ved å vise til brev paret sendte hverandre. Han skal ha sagt at han utførte drapet på vegne av "bombemannen" Lars Tingström, som ifølge kjendisadvokat Pelle Svensson skal ha planlagt drapet på Palme, og at Pettersson var den som utførte drapet på hans kommando.

* Pettersson hadde avtalt et møte med Palmes sønn, men han døde før møtet ble noe av. Mange mener fortsatt at det var den alkoholiserte mannen som sto bak. Blant disse er Palmes statssekretær Ulf Dahlsten, som denne uken snakket om drapet etter flere års stillhet. Han mener at saken er oppklart på alle måter bortsett fra juridisk. Noe han mener den aldri kan bli, ettersom han er overbevist om at morderen er den avdøde Christer Pettersson.

* I 1995 avhørte politiet en mann som i media fikk tilnavnet "Petterssons dobbeltgjenger". I tillegg til å ha likhetstrekk med Pettersson passet han til gjerningsmannsprofilen som var utarbeidet. Mannen, som hadde uttrykt hat mot Palme, hadde eid et våpen av typen statsministeren ble drept med. Da politiet ba folk med slike våpen komme inn med disse var han den eneste av 450 som ikke gjorde det. Han hevdet å ha solgt det i 1992. Det var flere ting han ikke ville svare på i avhør med politiet. Han nektet likevel enhver befatning med drapet. I 2008 oppsøkte politiet hjemmet hans i en annen sammenheng. Da de banket på døren skjøt han seg selv med en hagle.

* Barnedrapsdømte Ulf Olsson ble i 2004 sjekket opp mot Palme-drapet, blant annet fordi han skal ha uttrykt hat mot Palme.

* Før hun døde i 2012 skal Eva Rausing, som var gift med den svenskættede milliardærarvingen Hans Kristian Rausing, ha utpekt en kjent svensk finansmann som drapsmannen. Det skal ha vært ektemannen hennes som fortalte henne dette.

* Høyesterettsmedlem Göran Lambertz (62) kritiserte i 2012 Palme-etterforskningen i et intervju med Sveriges Radio. Lambertz hevder politiet unnlot å følge opp et viktig spor, som pekte mot at personer i politiet eller forsvaret i Sverige kunne stå bak drapet.

* På denne tiden ble teorien om at en gruppe ekstremistiske politi- og militærpersonell i Sverige samarbeidet og planla drapet på Olof Palme og deretter gjennomførte det, heftig diskutert i Sverige.

* I 2013 hevdet en svensk våpenekspert at han ble spurt av en politimann om han kunne talivet av Olof Palme, fem måneder før attentatet. Politimannen skal ha vært en del av en høyreradikal gruppe som ønsket Palme bort. Mannen ble avhørt av politiet.

SPORENE

* Det har i mange år versert teorier om hvem som sto bak attentatet mot Sveriges statsminister. I april i fjor avslørte svenske Polistidningen at politiets Palme-gruppe blant annet jobbet med nye teorier rundt to gamle spor: "PKK-sporet" og "Sør-Afrika-sporet".

* Palme og regjeringen betraktet medlemmer av den kurdiske geriljagruppen PKK som terrorister myndighetene kunne utvise fra landet, noe som ifølge Aftonbladet kunne være et motiv. Politiet har ikke tidligere klart å knytte sporet opp mot selve drapet.

* Det andre gamle sporet politiet har vist ny interesse for er "Sør-Afrika-sporet". I 1996 skal den tidligere politisjefen Eugene de Kock ha tilstått at den sørafrikanske sikkerhetstjenesten sto bak mordet på den svenske toppolitikeren. Dette har aldri tidligere ført frem.

* Spekulasjonene har vært mange. Noen hevdet at sørafrikanske leiemordere sto bak, på oppdrag fra USA eller CIA.

Les også: Nye mystiske Palme-spor etterforskes

* For fem år siden kom det gjennom den tyske avisen Focus frem opplysninger om at det tidligere Jugoslavias hemmelige tjeneste UDBA hadde beordret drapet. Dette skal ha kommet frem i et avhør av den tidligere spionen Vinko Sindicic, som ifølge Focus hevdet at en i dag 65 år gammel tidligere leiemorder bosatt i Zagreb i Kroatia utførte selve drapet. Svensk politi skal ha kontrollert opplysningene, men det er uklart hvordan politiet vurderer dette sporet i dag.

* To tidligere ansatte i det svenske sikkerhetspolitiet Säpo, Walter Kegö og Jan-Henrik Barrling slo nylig alarm om at en avlyttet sovjetisk diplomat virket å ha kjennskap til drapet i forkant. De ba om å få opphevet sin taushetsplikt for å kunne fortelle om dette til Palmegruppen i politiet. Dette sa Sveriges regjering nei til i 2014.

DRAPSVÅPENET

* Politiet mener drapsvåpenet er av typen Smith & Wesson 357 magnum.

* I 1998 kom det inn tips om at drapsvåpenet befant seg under Vasabron i Stockholm. Politiet fant et våpen der og øynet håp, men det viste seg ikke å være det riktige.

* Drapsvåpenet er svært interessant for etterforskerne, men har aldri blitt funnet. Forfatter og kriminolog Leif "GW" Persson trodde han kunne ha funnet det. Det ble undersøkt om en Smith & Wesson-revolver han fikk overlevert fra en kilde kunne ha avfyrt de dødelige skuddene. Etter grundige undersøkelser ble det slått fast at dette trolig ikke var tilfelle.

* Det har ved en rekke anledninger opp gjennom årene kommet inn opplysninger til politiet med påstander om hvor drapsvåpenet befinner seg. Så langt står politiet imidlertid uten.

* Det har versert en rekke mer eller mindre sannsynlige spekulasjoner om drapsvåpenet - blant annet at dømte og frikjente Christer Pettersson gjemte drapsvåpenet i sin mormors grav.

VITNENE

Under kan du se en interaktiv 3d-grafikk med oversikt over vitnene, gjerningsmannen og ekteparet Palme.
Kilder: VG, Dagbladet, Aftonbladet, Expressen, Polistidningen, ABC Nyheter.
Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.title
30 år siden Olof Palme ble skutt: Drapet som rystet Sverige

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: Søndag er det 30 år siden det utenkelige skjedde i Stockholm. Sveriges statsminister Olof Palme ble skutt og drept. Fremdeles er saken uoppklart. I dag holder svensk politi pressekonferanse i Stockholm. Der kommer blant annet sjefen for politiets Palmegruppe, Hans Melander, sammen med flere andre til å oppsummere saken og ikke minst gi et innblikk i hvor etterforskningen står nå, 30 år senere.

# data[].attributes.body
19juli 2016

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Promotion med annonselenker

Et håndmalt IS-flagg er funnet på rommet til den 17 år gamle gutten som angrep passasjerer på et tog i Tyskland mandag.

Det var under gjennomsøking av 17-åringens rom at politiet fant et håndmalt IS-flagg, opplyser innenriksminister Joachim Herrmann i delstaten Bayern til fjernsynskanalen ZDF tirsdag.
Les også: Tre alvorlig skadd i økseangrep på tog i Tyskland
IS' uoffisielle talerør Amaq hevdet senere tirsdag at 17-åringen var en IS-kriger. Opplysningen er ikke bekreftet.

Gutten, en afghansk flyktning, angrep togpassasjerer på et regiontog i Würzburg med en øks og en kniv. Fem av passasjerene ble såret.

Turister angrepet

Fire av dem var en familie fra Hongkong som var på ferie i Tyskland. De fire - en 62 år gammel far, hans 58 år gamle kone, deres 26 år gamle datter og hennes 30 år kjæreste, ble alvorlig såret i angrepet. Parets 17 år gamle sønn slapp uskadd unna angrepet.

En femte person ble påført lette skader i angrepet, og 14 øvrige passasjerer fikk behandling for sjokk.

Et øyenvitne som bor nær stedet der toget stanset etter angrepet, sier til nyhetsbyrået DPA at togvognen "så ut som et slakteri".

Politiet kom til stedet og stormet regiontoget. Gjerningsmannen flyktet fra åstedet, og en spesialstyrke fra politiet som tilfeldigvis var i nærheten, fulgte etter ham. Han ble skutt og drept av politiet.

Ukjent motiv

Gutten skal ha kommet til Tyskland som enslig, mindreårig flyktning og hadde bodd en stund på et mottak i Ochsenfurt utenfor Würzburg.

På spørsmål om angrepet kan være islamistisk motivert, svarte Herrmann mandag kveld at 17-åringen skal ha kommet med et utrop, men at dette må undersøkes nærmere.

Ifølge avisen Die Welt sier en talsmann i departementet at gutten ropte "Allahu Akbar" (Gud er størst) da han gikk til angrep.

Tenåringens motiv er ikke slått fast ennå, men tilsvarende angrep tidligere i landet har blitt knyttet til radikal islamisme. (©NTB)

Lik Nettavisen her og få flere ferske nyheter og friske meninger!

Promotion med annonselenker

# data[].attributes.attachment_link.title
IS-flagg funnet på rommet til togangriper i Tyskland

# data[].attributes.attachment_link.description
Promotion med annonselenker Et håndmalt IS-flagg er funnet på rommet til den 17 år gamle gutten som angrep passasjerer på et tog i Tyskland mandag. Det var under gjennomsøking av 17-åringens rom at politiet fant et håndmalt IS-flagg, opplyser innenriksminister Joachim Herrmann i delstaten Bayern til fjernsynskanalen ZDF tirsdag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Del saken på:

På vei ut fra biblioteket ble parlamentsmedlemmet Jo Cox angrepet av en mann bevæpnet med kniv og skytevåpen. Omkring 40 minutter etter det brutale angrepet ble hun erklært død.

Det bekrefter politiet på en pressekonferanse torsdag kveld.

Det var i 13-tiden torsdag at Cox, som representerer Labour i parlamentet for valgdistriktet Batley og Spen, ble angrepet utenfor biblioteket i landsbyen Birstall.

Skutt og knivstukket

Det er foreløpig sprikende beskrivelser av hva som skjedde, men flere vitner forteller hvordan gjerningsmannen gikk til målrettet angrep på politikeren idet hun kom ut fra biblioteket sammen med assistenten sin.

- Angriperen ventet på henne. Han knivstakk henne først, og deretter mannen som forsøkte å stoppe ham. Så skjøt han henne, sier Terry Flynn-Edwards til The Guardian.

Kaféeieren Clarke Rotwell beskriver grusomme scener overfor BBC. Han snudde seg mot Cox etter å ha hørt et høyt smell:

- Der sto det en mann i femtiårene med det som så ut som en gammeldags pistol i hånden. Han skjøt kvinnen én gang, og så skjøt han henne igjen. Han falt, lente seg over, og skjøt henne én gang til i ansiktet. Noen forsøkte å ta tak i ham, og da trakk han en kniv - som en jaktkniv - og startet å stikke henne et halvt dusin ganger. Folk flyktet skrikende fra området, forteller han.

En 52 år gammel mann er pågrepet for drapet og politiet gjennomførte torsdag kveld undersøkelser i mannens bolig.

Etterforsker

Ifølge politiets talskvinne Dee Collins ble også en 77 år gammel mann skadet i angrepet. Han skal ikke være livstruende skadet.

- Vi har beslaglagt våpen på stedet, inkludert et skytevåpen, opplyser Collins.

Motivet bak det brutale drapet er foreløpig uklart. Ifølge vitner skal gjerningsmannen ha ropt "Britain First", som er navnet på et omstridt høyreradikalt parti i Storbritannia.

Politiet kan foreløpig ikke bekrefte opplysningene, men understreker at de nå samarbeider med "andre tjenester" for å kartlegge bakgrunnen til mannen som er pågrepet.

- Vi har ingen indikasjoner på at det var flere involvert i angrepet, sier Collins.

"Britain First" publiserte like etter drapet en uttalelse på sine nettsider der de tar avstand fra angrepet, og bebreider media for å trekke slutninger basert på at gjerningsmannen skal ha ropt navnet deres under angrepet.

Cox skal ifølge politiet ikke ha gitt signaler om at hun følte seg truet i forkant av angrepet.

Ny Labour-stjerne

Cox beskrives av avisen Daily Mirror som en av sitt partis nye politiske stjerner. Hun har jobbet aktivt for at Storbritannia skal ta i mot flere syriske flyktningbarn. I tillegg er hun kjent som en aktiv forkjemper for at landet skulle forbli i EU.

Hun var gift med aktivisten Brendan Cox - og sammen hadde paret to små barn.
Les ektemannens hjerteskjærende uttalelse etter drapet her.
Det politiske miljøet i Storbritannia er i sjokk etter attentatet.

- Jo Cox døde mens hun gjorde sin samfunnsplikt i hjertet av vårt demokrati. Hun lyttet til og representerte de menneskene hun var folkevalgt til å tjene, sier Labour-leder Jeremy Corbyn i en pressemelding.

Storbritannias statsminister David Cameron kaller drapet på Labour-representanten en tragedie.

- Hun var et engasjert og omsorgsfull parlamentsmedlem. Mine tanker går til hennes ektemann Brendan og hennes to små barn, skriver Cameron på Twitter.

Stor VG-spesial: Slaget om EU

CNN avlyser kveldens planlagte Brexit-debatt etter angrepet på Cox. Grupper på både ja- og nei-siden i EU-spørsmålet har også innstilt sine aktiviteter midlertidig.

Denne artikkelen handler om

# data[].attributes.attachment_link.title
Labour-politiker skutt og drept på åpen gate

# data[].attributes.attachment_link.description
Del saken på: På vei ut fra biblioteket ble parlamentsmedlemmet Jo Cox angrepet av en mann bevæpnet med kniv og skytevåpen. Omkring 40 minutter etter det brutale angrepet ble hun erklært død. Det bekrefter politiet på en pressekonferanse torsdag kveld.

# data[].attributes.body
7.januar 2015

# data[].attributes.attachment_link.entities[].name
Eagles of Death Metal Discuss Paris Terror Attacks

# data[].attributes.attachment_link.title
Paris Shooting Video: Charlie Hebdo Terror Attack

# data[].attributes.attachment_link.description
Gunmen have shot dead 12 people at the Paris office of French satirical magazine Charlie Hebdo in a militant Islamist attack. Watch footage of the shooting in the video. SUBSCRIBE to The Rubin Report: http://www.youtube.com/subscription_center?add_user=RubinReport What are your thoughts on these stories?

# data[].attributes.body
NICE
14juli 2016

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
* En stor lastebil kjørte i 22.30-tiden torsdag 14. juli inn i folkemengden på Promenade des Anglais i Nice i Sør-Frankrike. 30.000 mennesker var samlet for å se fyrverkerier på nasjonaldagen.

* Minst 84 mennesker ble kjørt ned og drept, ti av dem barn. I tillegg er 303 personer behandlet på sykehus. Mange av dem er utlendinger.

* Franske myndigheter omtaler angrepet som en terrorhandling og har forlenget unntakstilstanden i tre måneder. Tre dagers landesorg ble innledet lørdag.

* Gjerningsmannen er utpekt som 31 år gamle Mohamed Lahouaiej-Bouhlel, en tunisier med oppholdstillatelse i Nice.

* Han ble skutt og drept etter å ha kjørt 2 kilometer gjennom folkemengden med en 19 tonn tung lastebil, og etter selv å ha skutt mot politiet.

* 31-åringen har vært kjent for politiet, men ikke for etterretningstjenesten. Etterforskerne har ennå ikke avdekket bånd mellom ham og ekstremistiske organisasjoner.

* Ifølge flere medier sendte 31-åringen rett før massakren tekstmeldinger som handlet om våpenforsyninger.

* Seks personer er i helgen pågrepet. 31-åringens fraseparerte kone ble søndag løslatt etter to dager med avhør.

* Ekstremistgruppen IS hevdet lørdag via nyhets-appen Amaq, som er IS' informasjonskanal, at gjerningspersonen var en "IS-soldat" og at angrepet ble utført "som svar på våre oppfordringer om å slå til mot land som kjemper mot IS"

# data[].attributes.attachment_link.title
PST ikke overrasket over angrepet i Nice

# data[].attributes.attachment_link.description
En stor lastebil kjørte i 22.30-tiden torsdag 14. juli inn i folkemengden på Promenade des Anglais i Nice i Sør-Frankrike. 30.000 mennesker var samlet for å se fyrverkerier på nasjonaldagen. * Minst 84 mennesker ble kjørt ned og drept, ti av dem barn. I tillegg er 303 personer behandlet på sykehus.

# data[].attributes.body
Artikkel 19.
Enhver har rett til menings- og ytringsfrihet. Denne rett omfatter frihet til å hevde meninger uten innblanding og til å søke, motta og meddele opplysninger og ideer gjennom ethvert meddelelsesmiddel og uten hensyn til landegrenser.

# data[].attributes.body
Paragrafens nåværende tekst

Ytringsfrihet bør finne sted.

Ingen kan holdes rettslig ansvarlig for å ha meddelt eller mottatt opplysninger, ideer og budskap med mindre det lar seg forsvare holdt opp imot ytringsfrihetens begrunnelse i sannhetssøken, demokrati og individets frie meningsdannelse. Det rettslige ansvar bør være foreskrevet i lov.

Frimodige ytringer om statsstyret og hvilken som helst annen gjenstand er tillatt for enhver. Det kan bare settes klart definerte grenser for denne rett der særlig tungtveiende hensyn gjør det forsvarlig holdt opp imot ytringsfrihetens begrunnelser.

Forhåndssensur og andre forebyggende forholdsregler kan ikke benyttes med mindre det er nødvendig for å beskytte barn og unge mot skadelig påvirkning fra levende bilder. Brevsensur kan ikke settes i verk utenfor anstalter.

Enhver har rett til innsyn i statens og kommunenes dokumenter og til å følge forhandlingene i rettsmøter og folkevalgte organer. Det kan i lov fastsettes begrensninger i denne rett ut fra hensyn til personvern og av andre tungtveiende grunner.

Det påligger statens myndigheter å legge forholdene til rette for en åpen og opplyst offentlig samtale.