# data[].attributes.body
uief

# data[].attributes.headline
Privat bhg (x2) og Pedagogisk støtteenhet for barnehage

# data[].attributes.subject
Privat bhg (x2) og Pedagogisk støtteenhet for barnehage

# data[].attributes.body
Padlet inkluderer ikke Apple!

# data[].attributes.body
Møvig, Todda, Presteheia, Voiebyen

Inkluderende organisering av friminutt er viktig   Ikke at friminuttene bidrar til grupperinger og segregering.

# data[].attributes.body
Voietun, Karuss og skårungen, Linerla Bhg.

- voksnes holdninger og verdier!
- spes.ped tiltak i både stor og liten gruppe. Noe en til en avhengig av barnet og gruppas utfordringer. Inndeling i smågrupper er en del av normal organiseringen.
- Spes ped tiltak oppleves i noen tilfeller som styrt / bestemt av støtteapparatet rundt ( eks Habu)
- vi tilstreber at hele personalet møter barna med en autoritativ voksenstil.
- utfordringer tas opp i PA gruppene
- Barnas opplevde inkludering sjekkes ut via trivsels samtaler / barneintervjuer og samtalesirkler.
-
-

# data[].attributes.body
* Inkludering sitter i hodet ikke i rommet
* Inkludering handler om holdninger til barn, foreldre, personal (Hva tenker jeg om deg?)
* Spesial personalet må brukes mer i det store fellesskapet med alle barna.
* Opplegg som styrker fellesskap og gleden
* Barn med særskilte behov er alles barn
* Det er sprik i personalgruppen på hva som tenkes om mennesker med spesielle behov.

# data[].attributes.body
Andugen,, mosby, ravnedalen, sentrum

Relasjoner
tilhørighet
Forventninger
Spes.ped mest mulig i gruppen, skal de tas ut må det være i tid hvor det ikke går utover tid med gruppen
PA grupper
Beviste på hvordan vi møter de ulike familier
Inkludere foreldre i arbeidet
Voksnes ansvar

# data[].attributes.body
* Inkludering sitter i hodet, ikke i rommet.
* Handler om holdninger til barn, foreldre, ansatte

# data[].attributes.headline
Grim Eg Tveit.           Inkluderingspraksis:                        Struktur på bhg .Voksenrollen.  Barnesyn, ped plattform.

# data[].attributes.subject
Grim Eg Tveit.           Inkluderingspraksis:                        Struktur på bhg .Voksenrollen.  Barnesyn, ped plattform.

# data[].attributes.body
Stasjonsarbeid
- inkludering handler om at eleven føler seg inkludert
- elevene skal mestre felleskapet, men hva kan fellesskapet tåle
- for noen kan fellesskapet være for stort
-

# data[].attributes.body
-Økt fokus på barnets stemme i SV
- Jobber mot en mer enhetlig tjeneste

# data[].attributes.body
- alle barn, alles ansvar (dele informasjon, erfaring, oppfølging)
- pedagogisk analyse som verktøy
- holdningsskapende arbeid underveis i personalgruppa
- forventningsavklaring og tydelig ledelse
- relasjonsarbeid
- personale tett på barna, styrke inkludering/forebygge mobbing
- spes.ped.ressurser hovedsakelig gitt til liten eller stor gruppe
- generelt mye grupper i pedagogisk arbeid
- vektlegging av et godt samarbeid med hjemmet
- holde varmt/løfte vennskap og inkludering mellom barna gjennom temaarbeid og i hverdagen

Opprettholdende faktorer
- voksnes kommunikasjon med barn kan virke krenkende, nonverbal og verbal kommunikasjon
- snakker over hodet på barn
- kunnskapsnivået og kompetansenivået hos personalet er krevende å opprettholde og følge opp
- at det benyttes undervisningstone i stedetfor utvekslingstone
- foreldre med krav om at timer med spes.ped.skal gis individuelt
-

Vi ønsker å forbedre:
- planmessig arbeid og økt fokus på voksnes kommunikasjon med barn
- gi hverandre konstruktive tilbakemeldinger på uønsket /krenkende kommunikasjon og adferd overfor barn
-

# data[].attributes.body
Roligheden Gård, Bamseborgere og Kringsjå

# data[].attributes.body
1)Det handler om voksnes atferd.
Bruke PA gruppa flittig.
Voksne skal være pålogga når de er sammen med ungene.
Samarbeide med foreldrene i forhold til inkludering. Hvem blir aldri med hjem? Hvordan snakker vi voksne og foreldrene om andre barn? Hvordan ønsker vi at foreldrene skal omtale barnehagen?
Inkluderingspraksisen må være godt forankret i hele personalet!
Vi må våge å korrigere hverandre underveis. Lojaliteten hos den voksne må ligge hos barnet!
2)
Viktig å holde Flik høyt oppe. Huske effektmålene!
Kan være vanskelig å legge vekk eksisterende praksis for ny praksis. Det tar lang tid for mange å se at Flik er en ny måte å jobbe på, ikke noe som kommer i tillegg til alt det andre....

# data[].attributes.body
oppg 1)
Barnesamtaler og barneintervju
Tett foreldresamarbeid og lav terskel ved dette.
Ulike prosjektarbeid.
Fokus på vennskap i alle aldre.
Ansattes holdninger
En bhg - alles barn
inkludering med rom for ulikheter

# data[].attributes.body
-  god inkluderingspraksis
- spesialpedagogene er sammen med barnet i barnegruppa (smågrupper eller med hele gruppa)
- voksne er bevisst på å møte barnet på det behovet barnet har

-

# data[].attributes.headline
Møvig, Presteheia, Todda. Og  Voiebyen     E

# data[].attributes.subject
Møvig, Presteheia, Todda. Og  Voiebyen     E

# data[].attributes.body
-Lavterskel- systemarbeid, fokus på TPO
-Systemfokus i SV
- I større grad felles språk i oppvekst
- Mer bevisst at spesialpedagogiske tiltak kan foregå i klassen
-

# data[].attributes.body
Vår inkluderingspraksis i dag:

Vi tilstreber at mest mulig spesialundervisning foregår i klassen.

Det har skjedd noe med de voksne gjennom FLiK-prosjektet.

Flere voksne har et eierforhold til elevene.

# data[].attributes.headline
Privat bhg (x2) og Pedagogisk støtteenhet for bhg

# data[].attributes.subject
Privat bhg (x2) og Pedagogisk støtteenhet for bhg

# data[].attributes.body
Inkluderingspraksis: I bhg er det viktig å forsøke å sette sammen gruppene/avdelingene på best mulig måte uten å bryte opptaksregler; alder og kjønn fordelt likt. Ikke alltid mulig, men ved god fordeling vil

# data[].attributes.body
Oppgave

# data[].attributes.headline
Liantjønn, Solkollen Hellemyr og Solkollen Hånes

# data[].attributes.subject
Liantjønn, Solkollen Hellemyr og Solkollen Hånes

# data[].attributes.body
Være mer tilstede, både ute og inne slik at alle barn blir sett. Aller viktigst i utetid, hvor mye skjer i det skjulte. (Rollemodeller) Viktig å vite hvem vi ansetter slik at den voksne ser hvilken viktig jo

# data[].attributes.body
Avklaring allmennpedagogikk og spesialpedagogikk.
Forskjell på vanlig barnehage og kompetansebhg.
Holdninger og verdier hos de ansatte.
Flik har endret praksis/holdning mot fokus vekk fra barnet til omgivelser og faktorer i miljøet. Viktig at ekstra personale er en del av den faste bemanningen, lettere i større barnehage .
Kompetansen til ekstra ass. Og spesialpedagogisk hjelp kan komme hele barnehage til gode. Som ledere må vi si noe om hvordan vi vil arbeide hos oss. Barn som trenger mye oppfølging kan være utfordrende mht inkludering. Vi ser inkludering mer i sammenheng med kontekste, mer fokus på miljøet, det er vårt ansvar. Vi må finne barnas opplevelser av det å være inkludert/ ha barn med egnebehov i gruppen. Jfr ungdommenes svar i Essunga.

# data[].attributes.body
1. Elever til tas ut av fellesskapet, men dette skjer ikke i stor grad
Det har skjedd endringer på alle skolene på dette området de siste årene
Det er i større grad et felles språk for inkludering på skolene.
Enkeltlærere preges fremdeles av gammelt tankegods

Mye av spesialundervisningen foregår inne i klasserommet.

Litt for mye bokstyrt undervisning fører til at elevene ikke får nok dybdelæring

For lite tiltak etter kartlegging

# data[].attributes.headline
Privat bhg (x2) og Pedagogisk støtteenhet for barnehage

# data[].attributes.subject
Privat bhg (x2) og Pedagogisk støtteenhet for barnehage

# data[].attributes.headline
Litt av kvart (Kjm, mosby, Hellemyr, sjøstrand

# data[].attributes.subject
Litt av kvart (Kjm, mosby, Hellemyr, sjøstrand

# data[].attributes.body
- tilrettelegging i klasserom
- benytter kont lærer for elever med spesielle behov
- forberede uka i grupper
- forslag til litteratur: bedre læring for alle elever, Thomas nordahl red)
- noen elever går ut i grupper i noen timer, dette er trygt for noen elever
- etter kartlegging og klassegjennomgang settes kurs igang for de som trenger et løft
- kvaliteten i timene er viktig også i smågrupper
- få barn med vedtak om enetimer
- noen skoler fordeler s- timene på trinn, andre gir en lærer ansvar for timene
- vi må få opp elevaktivitet i klasserommet
- strukturen

# data[].attributes.headline
Espira kunnskapsbarnehagen Dvergsnes og Rakkerungan barnehagedrift AS

# data[].attributes.subject
Espira kunnskapsbarnehagen Dvergsnes og Rakkerungan barnehagedrift AS

# data[].attributes.body
Miljøet må tilpasse seg barnet, ikke motsatt. Fokus på at både barn og voksne føler seg nødvendig/betydningsfulle i den gruppen/miljøet de tilhører. De ansatte er gode rollemodeller for å fremme positive samhandlinger. Ekstra fokus på barns medvirkning og demokratiske prosesser for å videreutvikle den inkluderende praksisen.

# data[].attributes.headline
Pedagogisk senter, Hånes, Lovisenlund og Torridal

# data[].attributes.subject
Pedagogisk senter, Hånes, Lovisenlund og Torridal

# data[].attributes.body
- Noen forskjeller fra trinn til trinn. Noe 1 - 1
- Stasjonsundervisning er en inkluderende metode

# data[].attributes.body
1. Inkluderingspraksis i dag
Minst mulig segregerende tiltak
Tilpasset opplæring i klasserommet
Motivasjon Mestring Muligheter
Høye forventninger til alle, goder relasjoner og tydelige tilbakemeldinger
I praksis kan det være variasjon fra trinn til trinn og klasse til klasse

# data[].attributes.body
Wilds Minne, Havlimyra, Justvik

Variasjon fra trinn til trinn og lærer til lærer.

Stor sett enighet om at inkludering er viktig og at alle vet at det er viktig å jobbe med.

Tankegang at alle hører til.

Blitt flinkere til å se alternativer i forhold til hvordan man kan tilrettelegge

Blitt flinkere å se på hva man selv kan gjøre eller skylde på utenforliggende omstendigheter

WM: aldri enkelttimer i vedtak, viser til forskning

Praksis er at man ser på opprettholdende faktorer

Drøfter verdisyn i kollegiet

Flinkere til å utfordre hverandre i kollegiet

# data[].attributes.body
Vågsbygd: Er inne i en prosess nå. Ønsker å gå fra 1-1 og gruppe til en mer felles tankegang om tilrettelagt undervisning.  Har strevd med at det er to ulike kulturer. Har sett at elever med vedtak ikke forbedrer seg. Nå er målsetningen at dersom en elev skal ut av klasserommet, så skal det ikke nødvendigvis være s-elever, men alle elever. Har tatt grep ift å plassere ressurser på 1.-4.trinn, en forskyvning.

Møvik: Har tatt et kvantesprang mht inkludering av alle elever i klassen. Ingen elever er tiltenkt å ha sitt tilholdssted i grupper.  De ekstra stillingene fra statsbudsjettet brukes til tilrettelegging. Det har  vært med på å snu kulturen på skolen. Istedenfor å henvise til ppt,  ønsker vi å samarbeide med  ppt for å se på hvordan den ordinære undervisningen kan styrkes/forbedres.

Karuss:
Fokus på
FELLESKAP: ingen innenfor fellesskapet føler seg utenfor. Inkluderende elevsyn. Lærerne har ansvar for at eleven mestrer i klassen sin.

·  Ingen faste grupper, men fleksibel organisering, deler klassen i to osv. , repetisjonskurs

·  Tolærersystem.  Tilrettelegging i klassen. Deler klassen i to, fleksibilitet.
- Påmelde på kurs, repetisjon.

DELTAGELSE: Variasjon i aktivitet med oppgaver for alle som teller likeverdig. Vi har foreldre som stoler på vår filosofi, men må hele tiden jobbe med dette.

UTBYTTE: Et personlig utbytte i form av selvtillit, sosialt fellesskap, holdninger og kunnskap.

KOLLEKTIVE STRUKTURER: Vi har fokus på kollektive strukturer som gir individuelle gevinster, altså rutiner som kommer både elever med asberger og andre elever til gode.
·        PA .. vi lager systemer rundt eleven som gjør at han fungerer.

·        Ingen elever i alternative opplæringsarenaer.  Ingen faste grupper.

·        Har fokus på kollektive strukturer som gir individuelle gevinster f eks:

-        Morgensamling som gir struktur og forutsigbarhet

-        Oppstartstime, midtveistime, oppsummeringstime

-        Førleseark, fagstoffgjennomgang i forkant

-        Kollektive forventninger om mestring i klassefellesskapet

-        Samarbeidslæring, elev-elev samarbeid/læringsvenn.

-        Mye underveisvurdering  skulder ved skulder

-        Underveishjelp og fullføringshjelp, hjelp til å se hele uka.

-        1:1 pc/iPad naturlig, lettere å tilpasse opplegg i klasserommet.

# data[].attributes.body
Krossen opplever at enkelte elever burde vært på sin nærskole.
Inkludering er ikke fysisk, men opplevd inkludering.
Oppstartstime for å gå gjennom ukas innhold - Trygge.
Kjøre tema-/ påmeldingskurs for elevene.
styrkning brukes mot i basisfag.
Eieransvar for IOP, må ikke ligge hos en timelærer, men kontaktlærer.
Bruk smartbok som læremiddel
Trygg og god relasjon til læreren sin er grunnleggende.
Barna må vite hva som forventes og hvorfor, før de starter arbeidet i timen.
Bevissthet på hvordan de ulike barna lærer. bl.a teknologi til læring.
Flipped classrom
LSS - Læring gjennom Strukturert Samarbeid / Cooperativ learning
Vå må bruke tid på sosial trening og ikke forvente at alle kan det. Voksne er rollemodeller og skal "catch them beeing good"