# data[].attributes.body
Eksperter er meget uenige om bestråling af fødevarer. Tilhængerne mener, at det er med til at sikre jordens befolkning mad, fordi det mindsker mad spild. De mener også at fødevaresikkerheden er blevet meget bedre da færre individer vil blive forgiftede eller syge af dårlige fødevarer. I 2011 fastslog Den Europæiske Fødevareautoritet (EFSA), at bestråling af fødevarer er sikkert.

Modstandere mener at det ødelægger madens naturlige indhold af vitaminer og enzymer og mindsker madens næringsværdi. De mener at der dannes giftige stoffer ved bestråling af fedtholdige fødevarer, og at indtagelse af bestrålede fødevarer kan give problemer ved celledelingen.

De mener, at der mangler forskning på området, da man endnu ikke kender langtidsvirkningen af bestrålingen.

I dag ved man, at nogle bakterier som fx C. botulinum er modstandsdygtig overfor bestråling, og at bestrålingen dræber bakterierne, men ikke fjerner giftstofferne. Derfor giver bestråling mange en falsk tryghed.

# data[].attributes.body
Bestråling af fødevarer bliver brugt i over 60 lande, og det er meget forskelligt, hvilke regler, der gælder i de enkelte lande. Men uanset hvilket land man befinder sig i, skal en fødevare være mærket, hvis den er bestrålet.

I Danmark er det kun tilladt at bestråle krydderier og tørrede krydderurter.

I Storbritannien er der syv kategorier af fødevarer, der må bestråles. Det er frugt, grøntsager, korn, fisk/skaldyr, løg/knolde, krydderier og fjerkræ.

# data[].attributes.body
Jordbærerne til venstre er blevet bestrålet med 2.000 Gy, mens bærerne til højre er ubestrålede. Efter 15 dage i et køleskab ved 4 oC ser bærerne ud som vist her.

Kilde: Scanpix, Cordelia Molloy, Science Photo Library

# data[].attributes.body
Fødevarers holdbarhed kan forlænges ved at bestråle dem. I nogle lande er det en meget udbredt metode, mens den næsten ikke bruges i andre lande, som fx i Danmark.

Når man bestråler fødevarer, anvender man røntgen-, beta- eller gammastråler. Det er meget forskelligt hvor store strålingsdoser, der bruges. Krydderier bestråles med op til 10 kG, mens frugt kun bestråles med op til 2 kGy.

De ioniserende stråler hæmmer eller dræber insekter, mikroorganismer, virus og bakterier, som fx salmonella, der kan give madforgiftning.

Bestrålingen kan også forsinke frugtmodning og stoppe grøntsagers spiring fx kartoflers og løgs. Nogle fødevarer, som fx mejeriprodukter og æg, kan ikke bestråles, da det vil ændre både smag og konsistens

# data[].attributes.body
Langt de fleste af kroppens celler deler sig og skiftes ud med forskellig hastighed. Celledelingerne styres af generne, som både koder for celledelingens start og afslutning.

Kræft opstår på grund af en mutation i generne, som gør, at de vækstkontrollerende gener mister deres funktion. Cellerne deler sig ukontrollabelt og vokser ind i de omkringliggende organer og spreder sig i kroppen som  metastaser (Løsrevne kræftceller)

Kræftceller er ikke bundet så tæt sammen som normale celler. Derfor kan de trænge ind i blod- og lymfekarrene og føres rundt til andre organer. Her sidder de fast i kapillærerne(Meget fine blodkar. Kaldes også hårkar)

# data[].attributes.headline
BIOLOGISK VIRKNING AF STRÅLING, BESTRÅLEDE FØDEVARER, UDVINDING AF URAN, BRUG AF RØNTGENSTRÅLING, KRÆFTBEHANDLING

# data[].attributes.subject
BIOLOGISK VIRKNING AF STRÅLING, BESTRÅLEDE FØDEVARER, UDVINDING AF URAN, BRUG AF RØNTGENSTRÅLING, KRÆFTBEHANDLING

# data[].attributes.body
http://biologifokus.dk/forloeb/faellesfaglig/straalings-indvirkning-paa-organismers-levevilkaar

# data[].attributes.body
-Hvad bruges dimsen til?
-Kan man bruge dimsen på en arbejdsplads?

# data[].attributes.body
I naturen findes kulstof som tre isotoper: 12C, 13C og14C, hvoraf 12C og 13C er stabile, mens 14C er radioaktiv med en halveringstid på 5730 år. Man bruger 14C til at finde ud af hvor lang tid noget har ligget der. Fx. hvis et hjorte kranie har lagt i jorden x antal år kan man måle 14C indholdet i den og dermed konstatere hvor længe hjorte kraniet har lagt i jorden

# data[].attributes.body
1. Aplha - Helium partikle (afbrydes ved: papir)

Alpha stråling kan være skadeligt for mennesker, men normalt vil strålen ikke kunne gå gennem vores hud, og derved ikke sætte sig ved energiske steder.
Alfapartiklerne har energier på 4-9 MeV (mega-electronvolt), hvilket svarer til, at de bevæger sig med en hastighed omkring 15.000 km/s eller 0.05 gange lysets hastighed.

# data[].attributes.body
1. Beta - Elektroner(Negative) (afbrydes ved: almunium/bly) Noget kraftigt

# data[].attributes.body
Gamma - Korte ryngten stråler (Elektromagnetisk stråling(afbrydes ved: Bly/alminium). Det er den mest kraftige af de 3 stråler. Gamma stråling adskiller sig fra de 2 andre strålinger, ved at det består af deciderede partikler. Partiklerne bliver udsendt med høj energi fra atomkerner. Gammastråling er lys, og minder på den måde om synligt lys.

# data[].attributes.body
Ioniserende stråler kan være meget skadelige. Hvis man modtager for mange ioniserende stråler kan det være farligt. De ioniserende stråler han nemlig stor sandsynlighed for at hamme vand molekylerne i kroppe fordi at der er så mange.
Hvis man nu fx. målrettet tager og bruger strålerne til at bekæmpe kræft (ved at sende en hvis mængde stråler) er der lav risiko for at ramme de fungerende seller, men derimod stor chance for at dræbe de kræftramte celler

# data[].attributes.body
1. http://www.geografi.gyldendal.dk/Indgange/FORLOEB/Faellesfaglige_forkusomraader/Straalingens_betydning_for_levende_organismer/forlob/Laeringsmaal.aspx
2. http://fysikleksikon.nbi.ku.dk/A/alfastraaling/
3. http://fysikforsoeg.dk/radioaktivitet.html

# data[].attributes.body
Solen
Gamma
Beta
Alfa
UV lys/stråling
Kræft
Sol centre
Liv
Fotosyntesen