# data[].attributes.body
The Great train robbery 1903

# data[].attributes.body
En reise til månen 1902

# data[].attributes.body
Brødrene Lumiere oppfant kinematografen og hadde sin første visning i Paris 1895

# data[].attributes.attachment_link.title
1895, Lumiere, Workers Leaving the Lumiere Factory (1895)

# data[].attributes.body
Norske IntelligentzSeddler 1763

# data[].attributes.attachment_link.title
Fra løpeseddel til nettavis - Medieuttrykk og mediesamfunnet - NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: En innføring i avisens historie i Norge.

# data[].attributes.body
Norges første kringkasting var i sine tidlige dager en utpreget musikkringkasting. Storparten var levende musikk. Foredraget var den største verbalpost, men alt fra starten av ble det også forsøkt med radiodramatikk og barneprogrammer. Nyhets- og meldingstjeneste har fulgt radioen helt siden dens barndom. Radioen ble sett på som et ideelt medium for å spre værvarsler.
Det nye mediet bredte snart om seg. Sendenettet ble utbygd og stadig flere sosiale sjikt begynte å høre på radio. Det kom kringkastingsselskaper i andre store norske byer, men også snart krav om at radiodriften burde være en offentlig oppgave.

# data[].attributes.headline
1923 PRIVATE SENDINGER,, 1933 NRK BLE ETABLERT

# data[].attributes.subject
1923 PRIVATE SENDINGER,, 1933 NRK BLE ETABLERT

# data[].attributes.body
1. juli 1933 startet Norsk Rikskringkasting sin virksomhet og tok samtidig over de private kringkastingsselskapene som inntil da hadde stått for radiotilbudet i og rundt de store byene.

Dermed fikk Norge som de fleste andre europeiske land en statsinstitusjon med monopol på all kringkasting. Med et kringkastingsselskap ble det også fart i arbeidet med å samle Norge til ett radiorike.

Radioen ble raskt et massemedium. Radioapparatene ble vanlige i de norske hjem, og radioen et nasjonalt kommunikasjonsmiddel. Allerede i 1940 kunne over halvparten av landets innbyggere ta inn NRK.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rundt 1900 oppdaget man at lydbølger kunne sendes gjennom lufta og fanges opp igjen.

På få år ble det nye massemediumet utviklet. I Norge tok det hele fart på 1920-tallet. Interessen var stor for den nye oppfinnelsen. I løpet av få år fikk vi kringkastingsselskaper som sendte radioprogrammer.

Å kunne sende meldinger som værvarsler for fiskerne, var en viktig begrunnelse for å bygge ut radioen i Norge.

I 1933 bestemte Stortinget at all norsk kringkasting skulle skje i statlig regi og Norsk Rikskringkasting (NRK) ble opprettet og fikk monopol på alle radiosendinger i Norge.

Fra ett til 25 tilbud

I dag tilbyr NRK rundt 20 radiokanaler eller tilbud om vi regner med absolutt alt. Det begynte med en kanal i 1933, i 1984 ble det to og i 1993 fikk vi trekanalradioen.

I 1993 kom den moderne radioen til Norge. Trekanalradioen ble født - knappe 70 år etter at radiomediet kom til landet.

Opphevelsen av kringkastingsmonopolet først på 1980-tallet ga startskuddet for en ny radiotid. I mer enn femti år var det kun NRK som hadde lov til å lage radio i Norge - og NRK bød på en radiokanal i alle de år.

Rundt 1980 kom det et sterkt politisk ønske om et større kringkastingsmangfold i Norge.

Dermed ble det gitt grønt lys for å opprette nær- og lokalradioer, NRK fikk lov til å starte et Program 2 og det ble gitt grønt lys for den første riksdekkende kommersielle konkurrenten til NRK, radiokanlen P4.

Slik fikk vi på 1980-tallet både NRK P1 og NRK P2 og en rekke nærradioer landet rundt.
Les mer: Radioens Program 2 åpnet opp for radiomangfoldet Trekanalradioen siden 1993
I 1993 var det klart for P4 og NRK svarte på den utfordringen på å stokke om på sitt radiotilbud og lanserte en trekanalradio. En bred P1-kanal, en kulturkanal - P2 og en ungdomskanal Petre.

Den radiostrukturen ligger i bunn den dag i dag. NRK har P1, P2 og P3 som sine basiskanaler, i tillegg har vi fått en rekke spesial- eller nisjekanaler. NRK Alltid Nyheter, mP3, P1+ og mange flere - 25 alt i alt om en regner med alle radiokanaler og tilbud.
Bredt radiotilbud
I årenes løp har P4 har fått en kommersiell nabokanal, Radio Norge og de fleste nær- og lokalkanaler er samlet i noen større byradioer.

Det betyr at norske radiolyttere har fått et bredt og mangfoldig radiotilbud. Nå digitaliseres radiotilbudet. det betyr at i løpet av noen få år vil alle radiosignaler bli distribuert digitalt. Det betyr at det blir slutt på FM-sendinger - etter planen i 2017.

Einar i tre kanalar - daværende kringkastingssjef Einar Førde illustrerte NRKs trekanalradio da den ble lansert 2. oktober 1993. P1 nær, varm og mangfoldig. P2 bakgrunn og innsikt. P3 tøff, kjapp og pågående. Stadig er de tre kanalene NRKs hoved radiokanaler, men flere er kommet til, slik at NRK nå tilbyr hele 14 radiokanaler.
Foto: Tore Bergsaker / Dagbladet

Det første massemedium

Radioen var det første massemedium vi hadde. Før vi fikk radioen gikk det ikke an å sende samme budskap til et stort publikum på direkten.

Men i tillegg til meldings- og nyhetstjeneste var radioen også ideel til å formidle musikk og underholdning. Radioen ble raskt til både nytte og glede. Og selv i en nett- og tv-tid skrur fortsatt svært så mange på radioen. En vanlig dag i 2012 lytter stadig tre millioner nordmenn på radio.

Mange ikke på samme måte som før, i tillegg til å høre radio på tradisjonelt vis via et eget radioapparat kan du jo nå også høre radio via nett, mobil, digitalt bakkenett og flere andre nye plattformer.
Les også: Åtti år med Dagsnytt Les også: 20 år med NRK Petre/NRK P3 Nærhet og hurtighet
Nærhet og hurtighet har hele tiden vært radioens fortrinn. Ikke som noe annet medium kan radioen ved hjelp av etter hvert nokså enkle hjelpemidler være tilstede og formidle det som skjer. Å sende værvarsler var en viktig grunn for å bygge ut radioen i Norge.

Enten det er i en konsertsal, på en sportsarena eller ved en flomkatastrofe. Fleksibiliteten gir radioen store muligheter selv i vår multimediaverden.
Nå alle direkte
Da radioen kom var den det første mediet som på direkten kunne nå et stort publikum. Tidligere hadde man ingen slike muligheter. Det var derfor en revolusjon da Guglielmo Marconi onsdag den 12. desember 1901 kunne sende de første trådløse signaler over Atlanterhavet. Det første signalet var en "s". Dermed var grunnlaget for all radiokommunikasjon lagt.

Guglielmo Marconi viste dermed at slike radiosignaler kunne bære forbi horisonten. Det ble starten på en rasende utvikling. Snart hadde alle skip radiokommunikasjon og radioen som massemedium kom raskt i kjølvannet av oppdagelsen.

Radiokjendisene den gang da: Leif Rustad t v og Rolf Kirkvaag i NRKs radiostudio i 1972. De samlet på 1950- og 60-tallet langt flere foran radioapparatene enn noen tv-stjerne gjør i dag.
Foto: Jan Nordby / NRK

Radiokjendiser i 2014: Silje Reiten Nordnes og Ronny Brede Aase fra P3morgen kåret til Norges beste programlederpar.
Foto: Lasse Mørkhagen / NRK

Se: NRKs komplette radiotilbud (pr juni 2014) Alle skaffet seg radio
I løpet av et par tiår ble radioen et utbredt massemedium. I Norge som i resten av verden. I Norge samlet radioen nasjonen og nasjonen samlet seg rundt radioapparatene. Radioen kom som et skudd og radioen er siden blitt en trofast venn for de fleste av oss.

Radioen ble raskt et massemedium på 1900-tallet. Radioapparatene ble vanlige i de norske hjem, og radioen et nasjonalt kommunikasjonsmiddel.
Norsk radio fra 1920-tallet
I 1923 ble de første prøvesendingene foretatt i Norge. Med statlig konsesjon fikk private firma og radiointeresserte grunnlegge Kringkastingsselskapet i Oslo 29. april 1925.

I radioens barndom måtte du ha kongelig tillatelse for å høre på radio her i landet. I monopoltiden kom politiet og tok Vidar Lønn-Arnesens hjemmesnekrede sender da han forsøkte seg med litt "nærradio".
Musikk og meldinger
Norges første kringkasting var i sine tidlige dager en utpreget musikkringkasting. Storparten var levende musikk. Foredraget var den største verbalpost, men alt fra starten av ble det også forsøkt med radiodramatikk og barneprogrammer. Nyhets- og meldingstjeneste har fulgt radioen helt siden dens barndom. Radioen ble sett på som et ideelt medium for å spre værvarsler.

Det nye mediet bredte snart om seg. Sendenettet ble utbygd og stadig flere sosiale sjikt begynte å høre på radio. Det kom kringkastingsselskaper i andre store norske byer, men også snart krav om at radiodriften burde være en offentlig oppgave.
NRK blir opprettet
I 1933 vedtok Stortinget en kringkastingslov og bestemte gjennom den at kringkastingen i Norge skulle monopoliseres og all virksomhet samles i et statlig eid selskap.

1. juli 1933 startet Norsk Rikskringkasting sin virksomhet og tok samtidig over de private kringkastingsselskapene som inntil da hadde stått for radiotilbudet i og rundt de store byene.

Dermed fikk Norge som de fleste andre europeiske land en statsinstitusjon med monopol på all kringkasting. Med et kringkastingsselskap ble det også fart i arbeidet med å samle Norge til ett radiorike.

Radioen ble raskt et massemedium. Radioapparatene ble vanlige i de norske hjem, og radioen et nasjonalt kommunikasjonsmiddel. Allerede i 1940 kunne over halvparten av landets innbyggere ta inn NRK.

Foto: Lasse Thorseth, NRK / SCANPIX

Så kom andre verdenskrig i 1940. Å ha kontroll over det nye massemediet radioen ble ansett som veldig viktig. Okkupasjonsmakten Tyskland tok kontroll over NRK.

Snart ble bare det å ha et radioapparat forbudt. For da kunne man høre på utenlandsk radio og fra London sendte den norske eksil-regjeringen radiosendinger som kunne tas inn i Norge.

Tyskerne ville at nordmenn skulle høre deres versjon av virkeligheten. Derfor bestemte tyskerne at folk flest måtte levere inn sine radioapparater.

Noen våget å gjemme radioene og fortsatte å lytte til radio, men nå i all hemmelighet. Dermed kunne innholdet fra London spres videre blant folk. Fra London ble det også sendt kodede og viktige meldinger til den norske motstandsbevegelsen.

Radioens frie budskap truet de som hadde tatt kommandoen over landet. Fra London kunne en norsk stemme høres som hadde en helt annen oppfatning av verdenssituasjon.

I Norge spredte tyskerne sin egen versjon av hvordan krigen utviklet seg gjennom strengt sensurerte aviser og tyskproduserte filmaviser, vist på norske kinoer.

Radiosendingene fra London ble et viktig holdepunkt i frihetskampen.
Radiokabinettene tronte
Etter krigen gikk radioen inn i sin gullalder. Radioen med sitt ene NRK-program var holdepunktet i hverdagen. Kveldsnyhetene i radioen var som dagens Dagsrevy. Tidssignalet var privates og offentliges kronometer. Radioen brakte nyheter og meldinger, radioen brakte folkeopplysning, og radioen brakte sport og underholdning.

Utover på 50-tallet tronte radiokabinettene i norske stuer og samlet familiene rundt seg. Lørdagskveldene med show i Store Studio, mandagskveldene med Ønskekonserten. Rolf Kirkvaag ble en folkehelt og sportsoverføringene klistret folk til apparatene. Alf Prøysen og Thorbjørn Egner kom og trollbandt de minste.

Fra AM til FM, fra mono til stereo

Bedre lyd, bedre gjengivelse, har i alle år vært et mål både for de som har laget radio, de som har distribuert radiosignalene gjennom lufta og ikke minst hos radiolytterne.

Fra skurrende lyd som knapt var å oppfatte, har lydbildet blitt bedre og bedre.

Allerede i 1954 fikk Norge sin første FM-sender på Voss, men noen fart i utbyggingen ble det ikke før på 1960- og 1970-tallet.

Samtidig med at TV-sendere ble montert over det ganske land, ble det samtidig satt opp FM-sendere.

Stereo hadde allerede på 1950-tallet blitt en ny standard på plater og båndopptak. I 1969 kom de første prøvesendinger i stereo i FM-nettet fra NRK i Oslo-området. I 1975 ble det også startet stereosendinger i Trondheims-, Bergen- og Bodø-området.

Samtidig som FM-senderne ble flere og flere, stereosendingene likeså, sendte man fortsatt også AM-sendinger både på mellom-, kort- og langbølge.

Overgangen til en ny radiotid skjedde over tid, folk kjøpte seg FM-radioer i tur og orden og snart lyttet det store flertall til FM og stereosendinger.

Mange vil nok huske magien med den grønne lampa som lyste opp i det nyanskaffede radioappratet da den tok inn FM-signaler med stereolyd!

Du trenger javascript for å spille av lydklippet "Norges første FM-sender - Voss 1954".

Se: Nitimen - første kjøreplan - 1. februar 1965 Les: Alt om Reiseradioen Se: Reiseradioens første kjøreplan 24061963 Les: Nitimens historie Les: Mer om Nitimens historie Radioflom og heldøgnstilbud
Transistorteknikken åpnet for en flom av billige og hendige radiomottakere. Fra å være et stort og kostbart familiemøbel ble radioen en personlig eiendel, som kunne tas med over alt. På badet, i bilen, ved senga, på skitur.

Radioprogrammet endret karakter fra et fritids- og kveldsprogram til et hel- døgnstilbud. Distriktskontorene ble kraftig utbygd. Radiosporten kunne ha opptil en million lyttere på sine "Over til..."- sendinger. Radioen viste at den hadde muligheter også i en fjernsynstid.

16. desember 1981 ble kringkastingsmonopolet brutt. Da la kulturminister Lars Roar Langslet fram listen over dem som skulle få drive forsøksvirksomhet med nærradio i Norge. Både misnøye med påstått ensidighet og vilkårlighet i NRKs programmer, men mest den tekniske utvikling, lå bak beslutningen om å oppheve NRKs monopol.

Det var 39 sendetillatelser som ble gitt av Kulturdepartementet den 16. desember i 1981.
Mjøsradioen første nærradio på lufta
Først på lufta med det som kan kalles regulære sendinger var Mjøsradioen med base på pinsemenighetens folkehøgskole Hedmarkstoppen på Hamar fra 7. februar 1982. Oslo-studentene var også tidlig ute med Radio Nova som startet sine sendinger 14. mars 1982.

19. mars kom Korgen på lufta og denne nærradioen var modell for mange andre med et bredt mangfold i sitt programtilbud. Radio Ung i Oslo kom den 30. april 1982 og er stadig på lufta om enn i en litt annen form enn da de startet opp. fortsatt er i drift, men under en annen fane. De startet opp 30. april i 1982.

Det store startskuddet for nærradioen kom tre år etterpå. Da ble antall konsesjoner utvidet til rundt 200. En periode var det hele 426 konsesjoner som var gitt. I dag i 2012 er det gitt rundt 250, hvorav 200 konsesjoner er i regulær drift.
NRK P2 på lufta fra 1. september 1984
Snart var det mangfold i eteren. NRK på sin side fikk lov til å opprette et Program 2 med base i Trondheim. P2 kommer på lufta med regulære sendinger fra 1. september 1984. Først fra provisoriske brakker på Tyholt i Trondheim, høsten 1987 er det store kringkastingshuset på Tyholt klart.
Les også: Stortingets votering over hvor Program 2 skal ligge Les også: Nitimens historie Les også: Mer om Nitimens historie Kommersielle riksdekkende radiokanaler
Snart er det også klart for en riksdekkende kommersiell konkurrent til NRK. Stortinget åpner opp for én privat, reklamefinansiert riksdekkende radiokanal. Konsesjonen gis til Radio Hele Norge P4 og her bestemmes det at hovedkvarteret skal ligge på Lillehammer. 15. September 1993 er P4 på lufta.
Radioen blir digital
På 90-tallet starter digitaliseringen av radioen. En rekke digititale kanaler opprettes og NRKs totale radiotilbud utvides kraftig. NRK Alltid Klassisk kom på lufta sommeren 1995 som verdens første heldigitale radiokanal i 24 timers drift.

Radiolyden blir det stadig enklere å få tilgang til. Digital distribusjon og nettradio gjør det enda enklere å høre radio - og fortsatt er det også et bredt radiotilbud via FM.

Foto: Cathrine Dillner Hagen / NRK

Historisk radiovedtak
Torsdag 19. mai 2011 sluttet Stortinget seg til Stortingsmelding nr 8, digitalisering av radiomediet, som skisserer overgangen til digital radio i Norge.

Fram til 2017 eller 2019 kan du fortsatt høre FM-radio, men du kan også høre radio via nettradio på PC, mobiltelefon og lignende, via en DAB-radio eller via en tv og satellitt, kabel eller bakkenettmottak.

Det bredeste radiotilbudet fra NRK finner du på de digitale plattformene. Her tilbys hele 16 kanaler. Hovedkanalene - P1, P2 og P3 - finner du på alle plattformer, men flere av de supplerende eller nisjekanalene finner du kun på en eller flere digitale plattformer.
NRK P1 størst
Selv om kampen om folks tid blir stadig sterkere klarer radioen seg godt. Den har stadig et stort publikum og to av tre lytter på radio en vanlig dag. Det betyr at over tre millioner hører daglig på radio. NRKs kanaler er førstevalget og NRK P1 den klart største radiokanalen i Norge. Nesten to millioner hører på P1 i løpet av en vanlig dag.

Foto: Jon-Annar Fordal / NRK

NRKs trekanalradio
En egen ungdoms- og musikkanal, P3, skal trekke unge radiolyttere til NRK, P2 blir kulturkanalen og P1 den brede kanalen for folk flest med distriktssendingene.

Hovedsetet for P1 og P3 legges til kringkastingssentret på Tyholt i Trondheim som stadig bygges ut. Nye P2 legges til Marienlyst og det tradisjonsrike radiomiljøet her.

Kanal 24 blir landets andre riksdekkende kommersielle radiokanal. I storbyene får vi proffe lokalradioer. Kanal 24 får senere nye eiere og gjenoppstår som Radio Norge - som er navnet vi kjenner kanalen som i dag.

Midtnytt med innslag om første dag med NRK P1+ og 20 år med NRK P3. Se programmet om en av radioens pionerer, Otto Nielsen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Radioen historie - det første massemedium

# data[].attributes.attachment_link.description
Rundt 1900 oppdaget man at lydbølger kunne sendes gjennom lufta og fanges opp igjen. På få år ble det nye massemediumet utviklet. I Norge tok det hele fart på 1920-tallet. Interessen var stor for den nye oppfinnelsen. I løpet av få år fikk vi kringkastingsselskaper som sendte radioprogrammer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Begrepene fjernsyn og TV ( televisjon) benyttes både om selve mottagerapparatet og for hele systemet rundt kringkastning av audiovisuelle signaler (fjernsynssignaler). Signalene som representerer lyd og bilde blir transportert (kringkastet) over lange avstander ved hjelp av telekommunikasjon, fra en produsent til mange mottagerapparater.

# data[].attributes.headline
DE FØRSTE MIKROFONENE SLUTTEN PÅ 1870TALLET

# data[].attributes.subject
DE FØRSTE MIKROFONENE SLUTTEN PÅ 1870TALLET

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En mikrofon, på fo lkemunne fått kallenavnet mic, er en akustisk eller elektrisk sensor som konverterer lyden til et elektrisk signal. Elektromagnetiske transduser, omdanner akustiske signaler til elektriske signaler. Mikrofoner brukes i mange applikasjoner som telefoner, høreapparater, høyttaleranlegg for konsertsaler og offentlige arrangementer, filmproduksjon, live og innspilt lydteknikk, toveisradioer, megafoner, radio og fjernsyns-kringkasting, og i datamaskiner og i ultralyd.

De fleste mikrofoner i dag bruker elektromagnetisk induksjon (dynamiske mikrofoner), kapasitetsendring (kondensatormikrofoner) eller piezoelectricity (piezoelektriske mikrofoner) til å produsere et elektrisk signal fra luftens trykkvariasjoner. Mikrofoner trenger vanligvis å være koblet til en forforsterker før signalet kan forsterkes med en audio effektforsterker og en høyttaler.

For å snakke til større grupper med mennesker, var det et ønske om å øke volumet av det talte ord. Den tidligste kjente enheten for å oppnå dette dateres faktisk til 600 f.Kr., med oppfinnelsen av masker med spesialdesignede munnåpninger som akustisk forsterket stemmen i amfiteatre. I 1665, var den engelske fysikeren Robert Hooke den første til å eksperimentere med et annet medium enn luft, med oppfinnelsen av "telefonen" laget av en strukket tråd med en kopp i hver ende.

Tyske oppfinneren Johann Philipp Reis designet en tidlig lyd-sender som brukte en metallisk stripe festet til en vibrerende membran som ville produsere intermitterende strøm. Bedre resultater ble oppnådd med Alexander Graham Bell sin telefon i 1876.

David Edward Hughes oppfant en karbonmikrofon på 1870-tallet. Den første mikrofonen, som aktiverte skikkelig tale-telefoni var denne karbonmikrofonen. Emile Berliner og Thomas Edison var i nærheten av å klare det samme i USA. Selv om Edison ble tildelt den første patent (etter en lang rettstvist) i midten av 1877, hadde Hughes demonstrert sitt arbeid for mange vitner noen år tidligere, og de fleste historikere krediterer ham med denne oppfinnelsen. Karbonmikrofonen er den direkte prototypen for dagens mikrofoner, og var avgjørende i utviklingen av telefoni, kringkasting og opptaksindustrien. Thomas Edison karbonmikrofon ble brukt ved den aller første radiosendingen verden har sett (eller mer presist hørt) - en forestilling på New York Metropolitan i 1910.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mikrofonen sin historie - Instrumenthuset.no

# data[].attributes.attachment_link.description
En mikrofon, på folkemunne fått kallenavnet mic, er en akustisk eller elektrisk sensor som konverterer lyden til et elektrisk signal. Elektromagnetiske transduser, omdanner akustiske signaler til elektriske signaler. Mikrofoner brukes i mange applikasjoner som telefoner, høreapparater, høyttaleranlegg for konsertsaler og offentlige arrangementer, filmproduksjon, live og innspilt lydteknikk, toveisradioer, megafoner, radio og fjernsyns-kringkasting, og i datamaskiner og i ultralyd.

# data[].attributes.headline
NÅ og FRAMOVER; MOBILTELEFONEN SOM PUBLISERINGSPLATTFORM

# data[].attributes.subject
NÅ og FRAMOVER; MOBILTELEFONEN SOM PUBLISERINGSPLATTFORM

# data[].attributes.attachment_link.title
Slik overtok mobiltelefonen media - og undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Mobiltelefonen er blitt journalistens viktigste arbeidsverktøy. Ved Universitetet i Bergen er nye teknologier integrert i de profesjonsorienterte studiene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Oversikt over norske aviser på internett. Alfabetisk og geografisk.

# data[].attributes.headline
2017 NORGE INNFØRER DABRADIO OG SLUKKER FM-NETTET

# data[].attributes.subject
2017 NORGE INNFØRER DABRADIO OG SLUKKER FM-NETTET

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
-Vi ser at innbyggerne holder på radiovanene sine og blir med radio over på digitale plattformer. Lyttingen går noe ned, det er som forventet. I et stort teknologiskifte er det naturlig at enkelte trenger tid til å gjøre omstillingen, sier Ole Jørgen Torvmark, daglig leder i Digitalradio Norge som representerer riksdekkende radiokanaler.

Riksdekkende radiosendinger forsvant fra FM-nettet i Nordland 11. januar. Kantar TNS har kartlagt lyttingen etter den første FM-slukkingen. Kartleggingen ble gjennomført som en spørreundersøkelse i uke 9.
Folk velger DAB
DAB er den mest vanlige måten å høre radio på i Nordland. 81 prosent av alle radiolytterne hører radio via DAB, andelen før slukking var 57.

- DAB har vært folks foretrukne digitale lytterplattform i flere år, og vi ser tydelig at den vokser når det analoge er borte. Det kan skyldes stort fokus på DAB i media, men vi tror først og fremst det handler om at folk velger apparater som er enkle å bruke. Folk liker å høre radio på tradisjonelt vis. Mange vet også at DAB gir en stor kanalvekst, sier Torvmark.

Internett, mobilnett og tv-apparater utgjør en mindre andel av den totale lyttingen.
14.000 biler oppgradert etter slukking
Undersøkelsen viser også at mange har skaffet seg en DAB-radio i forbindelse med slukking. Nå er det minst èn DAB-radio i 85 prosent av alle husstander i Nordland.

-77 prosent hadde en eller flere DAB-radioer før slukking, i tiden etterpå har innehavet økt betydelig. 14.000 bileiere har oppdatert til DAB i bilen de siste to måneder. Omlag 53.000 biler i Nordland har nå en DAB-radio eller adapter, sier Torvmark, og legger til:

- Vi forventer at bilradio-utskiftingen fortsetter i tiden fremover. Omleggingen i bil tar lengre tid enn hjemme, men tallene viser at det skjedde en betydelig opptrapping etter slukkingen.

Kantar TNS gjennomfører alle lytterundersøkelser for radio. Radiolyttingen ble redusert fra 2015 til 2016, og det er lavere konsum i februar 2017 enn i 2016. Knut-Arne Futsæter, forskningssjef for medier i Kantar TNS, forventer en nedgang i radiolyttingen gjennom slukkeåret, men tror lyttingen stabiliserer seg i 2018.

NØKKELTALL NORDLAND: (Tallene i parentes viser andel før FM-slukking, nov/des 2016)

Antall DAB-radioer totalt: 224.000 (165.000)

Antall DAB i bil: 53.000 (39.000)

Total radiolytting: 64% (74%)

Andel av radiolytterne som har benyttet DAB: 81 % (57 %)*

Andel av radiolytterne som har benyttet internettradio: 28 % (28%)*

Andel av radiolytterne som har benyttet digital-tv: 22% (20%)*

Andel av radiolytterne som har lyttet til minst én digital plattform: 86% (75%)

Andel av radiolytterne som har lyttet kun til FM: 14 % (25%)**

*Tallene tar høyde for at lytterne benytter flere plattformer
**Lyttere som enten hører på lokalradio eller mottar riksdekkende FM-signaler fra Troms og Trøndelag

FM-SLUKKING:

I 2017 slukkes riksdekkende FM-sendinger region for region. Slukkingen begynte i Nordland 11. januar og avsluttes i Troms og Finnmark 13. desember.

Kommersielle lokalradioer i Oslo, Trondheim, Bergen og Stavanger slukker FM-sendinger samtidig med rikskanalene.

Lokalradio fortsetter å sende på FM.

DIGITAL RADIO

Digital radio er radio over DAB, nett, mobil eller tv-apparater.

Norge har 30 riksdekkende kanaler på DAB.

DAB-kanaler sendes i to sendernett med ulik dekning. NRKs radionett dekker 99,7 prosent av befolkningen mens kommersiell radio dekker 92,8 prosent.

FM-radioer kan brukes videre ved hjelp av adapter. Adapter finnes både for bil- og hjemmeradio.

Norge er ett av 41 land som innfører DAB.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi ser at innbyggerne holder på radiovanene sine og blir med radio over på digitale plattformer. Lyttingen går noe ned, det er som forventet. I et stort teknologiskifte er det naturlig at enkelte trenger tid til å gjøre omstillingen, sier Ole Jørgen Torvmark, daglig leder i Digitalradio Norge som representerer riksdekkende radiokanaler.

# data[].attributes.headline
1990-2000 TALLET, FJERNSYNET BLIR DIGITALT

# data[].attributes.subject
1990-2000 TALLET, FJERNSYNET BLIR DIGITALT

# data[].attributes.body
Utviklingen av tv-tilbudet skjer utrolig fort på 1990 og 2000-tallet. Via bakkenett, kabel- og satellitt blir det mulig å ta inn all verdens fjernsyn. Ønsker du det kan du ta inn nesten så mange tv-kanaler du vil.

Mediene smelter sammen. Alt blir digitalt. De analoge tv-signalene erstattes av digitale signaler. Noe som også medfører en rekke nye muligheter og utvidelse av det totale tv-tilbudet.

# data[].attributes.headline
5.SEPTEMBER 1992, TV2 STARTER SENDINGENE

# data[].attributes.subject
5.SEPTEMBER 1992, TV2 STARTER SENDINGENE

# data[].attributes.body
Stortinget lyser ut konsesjon for et alternativt riksdekkende tv-tilbud til NRK. I november 1991 får TV2 A/S konsesjon til å drive riksdekkende reklamefinansiert fjernsyn. Hovedsetet legges til Bergen. 5. september 1992 starter TV2 sine sendinger.

# data[].attributes.attachment_link.title
TV 2s første sending - 5. september 1992

# data[].attributes.attachment_link.description
Den første sendingen fra TV 2 - 5. september 1992. Åpningsshowet i Grieghallen ble ledet av Dan Børge Akerø.

# data[].attributes.headline
1981 KRINGKASTINGSMIONOPOLET BRYTES,                                 1988 TV NORGE OG TV3 STARTER(nyttårsaften 1987) SENDINGENE

# data[].attributes.subject
1981 KRINGKASTINGSMIONOPOLET BRYTES,                                 1988 TV NORGE OG TV3 STARTER(nyttårsaften 1987) SENDINGENE

# data[].attributes.body
16. desember 1981 ble kringkastingsmonopolet brutt. Da la kulturminister Lars Roar Langslet fram listen over dem som skulle få drive forsøksvirksomhet med nærradio og lokalfjernsyn i Norge.

Via satellitt blir det mulig å ta inn utenlandske tv-stasjoner. I 1988 kommer det en egen lov om nærkringkasting. Dette året startet både TV3 og TV Norge med sendinger. På kort tid var det blitt et stort mangfold i tv-tilbudet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om norsk fjernsynshistorie i Norge og åpningen av prøvesendingene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På 1950-tallet kom de første prøvesendingene, i 1960 var det klart for ordinære fjernsynssendinger i Norge.

Først kom radioen, så begynte snart forsøkene med å sende lyd- og bildebølger gjennom lufta.

Les også: Dette ser vi helst på TV

Hele verden inn i stua

Fjernsynet bød snart både på nyheter, filmer, sport, serier, seriøst og useriøst, tidsfordriv og folkeopplysning. Plutselig hadde vi hele verden i stua vår. Først i svart/hvitt - senere i farger. Først på små og klumpete skjermer - så på store og flate.

Fjernsynet har blitt en utrolig sterk del av vår hverdag. I Norge som i store deler av den øvrige verden er fjernsynet blitt vår viktigste både underholdnings- og informasjonskanal.
Les også: Tidenes mest populære norske tv-programmer
De første tv-bildene

På 1920-tallet begynte man de første forsøkene og noen år senere begynte man med de første prøvesendingene i USA og England. I 1936 startet de første ordinære tv-sendingene i London.
De første fjernsynsbildene blir vist offentlig i Norge 12. januar 1954.
I Norge prioriterte NRK lenge å bygge ut radioen. De første norske prøvesendingene tok derfor ikke til før i 1954. Norge var dermed sent ute i forhold til mange andre land med å innføre fjernsyn.

Offisiell tv-åpning i 19 60

Interessen for levende bilder og lyd rett inn i stua var stor. Lørdag 20. august 1960 kunne H M kong Olav omsider erklære fjernsynet for offisielt åpnet også i Norge.
I 1961 var det klart for fjernsyn i Trøndelag.
- Ingen grunn til å være redd for fjernsynet, sa daværende statsminister Einar Gerhardsen da han ønsket fjernsynet velkommen til Norge.

De første årene var bildene kun svart/hvitt, men det nye mediet trollbandt folk i enda større grad enn radioen hadde gjort noen tiår tidligere.

Plutselig fikk man hele verden i lyd og bilder rett inn i stua. Se kong Olav åpne bruer, se norske idrettsutøvere ta OL-gull og se det første menneske sette sin fot på Månen.

Så kom fargene

I 1971 diskuterte Stortinget om fargefjernsyn skulle innføres i Norge. Andre land hadde hatt farge-tv en god stund, men det var et stort løft å oppruste sendenettet i langstrakte Norge for å sende tv-signalene i farger. Også i NRK betød farger store investeringer.

Det var i farge-tv-debatten daværende stortingsrepresentant og senere kringkastingssjef Einar Førde sa "Synda er komen til jorda, men vi vil ikkje ha ho i fargar."

Men farge-tv ble det og kong Olav nyttårstale nyttårsaften 1971 var tyvstarten og første sending i farger på norsk fjernsyn.

Før det ble fargene til og med tatt bort om de fantes i programmet av sendetekniske grunner, men fra 1972 ble det prøvesendinger og farger ble raskt standard. Fra 1975 ble det ordinære farge-tv-sendinger fra NRK.

Mange vil huske Jon Skolmen og Trond Kirkvaag klassiske "farge-tv-åpning". De markerte overgangen til farge-tv på sin måte i NRKs bidrag til Montreux-festivalen i 1976. Men da hadde mange forlengst skiftet ut sine gamle svart-hvitt apparater og allerede blitt vant til farver på tv-skjermen.

Kun en kanal

Med en tv-kanal ser hele Norge de samme programmene og ved større begivenheter samler hele landet seg rundt fjernsynsapparatene. NRK bygger ut fjernsynstilbudet og distriktskontorene får også tv-utstyr. Populære programposter som Norge rundt kommer på lufta.

Etter at Einar Lunde debuterer som programleder i Dagsrevyen den 27. september 1970 blir han snart å regne som en husets venn i svært mange norske hjem. Og mange er like opptatt av hvilket slips han har på som hva han sier og forteller.

Mange føler de er på nikk med detektivtimens Derrick og ønsker god natt tilbake til tv-vertinne Ragnhild Sælthun Fjørtoft når hun avslutter tv-kvelden like etter klokka 23.00.

TV -utbyggingen fullført

Som en julegave får beboerne på Svalbard direktesendt fjernsyn fra og med 22. desember 1984. Før den tid har de fått tilsendt opptak av TV-sendingene.

Med satellitt-TV til Svalbard regnes utbyggingen av fjernsynet som fullført. Helt siden de første sendingene gikk på lufta i 1960 er sendenettet bygd ut. Først med store TV-sendere, så med lokale omformere for å nå de i skyggen av hovedsenderne.

I 1984 har et stort flertall av norske husholdninger fått TV-signaler til sitt hus.

Først med digitaliseringen av fjernsynet som var ferdig i 2009 fikk alle i Norge et komplett TV-tilbud. Da ga Stortinget en garanti for at alle på sin faste adresse skulle få et fullverdig TV-tilbud.

NRK får konkurranse

Rundt 1980 blir det både vanskelig teknisk å opprettholde NRK-monopolet og et politisk ønske om mer mangfold.

De som bodde nær Sverige kunne kjøpe seg "Sverige-antenner" og ta del i svenske tv-kanaler.

16. desember 1981 ble kringkastingsmonopolet brutt. Da la kulturminister Lars Roar Langslet fram listen over dem som skulle få drive forsøksvirksomhet med nærradio og lokalfjernsyn i Norge.
Se også: Pausefiskene fra NRK-fjernsynets barndom
Via satellitt blir det mulig å ta inn utenlandske tv-stasjoner. I 1988 kommer det en egen lov om nærkringkasting. Dette året startet både TV3 og TV Norge med sendinger. På kort var det blitt et stort mangfold i tv-tilbudet.

TV 2 kommer

Stortinget lyser ut konsesjon for et alternativt riksdekkende tv-tilbud til NRK. I november 1991 får TV2 A/S konsesjon til å drive riksdekkende reklamefinansiert fjernsyn. Hovedsetet legges til Bergen. 5. september 1992 starter TV2 sine sendinger.

TV 2 blir raskt et populært alternativ til NRK. Kanalen satser på sport, norskprodusert underholdning og aktualitetsprogrammer.

NRK ble utfordet og måtte skjerpe seg for å beholde sine seere. NRK2 etableres i 1996 for å utvide NRKs TV-tilbud. Via en tv-kanal nummer to kan NRK utdype og utvide sitt totale tv-tilbud.

Fjernsynet blir digitalt

Utviklingen av tv-tilbudet skjer utrolig fort på 1990 og 2000-tallet. Via bakkenett, kabel- og satellitt blir det mulig å ta inn all verdens fjernsyn. Ønsker du det kan du ta inn nesten så mange tv-kanaler du vil.

Mediene smelter sammen. Alt blir digitalt. De analoge tv-signalene erstattes av digitale signaler. Noe som også medfører en rekke nye muligheter og utvidelse av det totale tv-tilbudet.

NRKs trekanaltilbud

I 2007 legger NRK om sitt fjernsynstilbud og lanserer trekanal-fjernsynet. NRK1 forblir den store og brede kanalen, NRK2 blir fordypningskanalen og den nye NRK3 barnas og ungdommens kanal.

Mye av sendetiden på NRK3 er viet NRK Super. NRKs flermedielle barnetilbud som også har fyldig plass både i radioen og på nett.

TV direkte og i opptak

Mens du tidligere måtte være tilstede og se tv-programmene akkurat da de ble sendt, gjør nett og bokser med opptaksmuligheter det stadig lettere å se tv når det passer deg.

NRKs nett-tv blir utrolig populær. Her kan du både se kanalene direkte eller programmene i opptak. Du trenger ikke skynde deg hjem for å rekke Dagsrevyen, den ser du på nettet når det passer deg senere på kvelden.

Følger du med på en amerikansk serie kan du laste den ned og se episodene på et nettbrett, en PC eller en annen plattform når det passer deg å se den og ikke når en tv-kanal finner det for godt å sende akkurat denne serien.

NRK stadig et førstevalg

Selv om tv-kanalene blir stadig flere og tv-programmer kan en laste ned og se så mange steder, liker mange stadig å få et skreddersydd tv-tilbud via en tv-kanal.

NRK representerer et ikke-kommersielt alternativ basert på norsk språk, kultur og tradisjon i forhold til de reklamebasert konkurrentene.

Mens allmennkringkasterkanalene i mange av våre naboland mister svært mange seere til sine kommersielle konkurrenter klarer NRK stadig å være en foretrukket kanal for svært mange norske tv-seere.

NRK legger stor vekt på å være et tilbud fra hele landet til hele landet. NRK har et sterkt distriktsnett og kan speile Norge på en måte som svært mange norske tv-seere setter pris på.

NRK er et ikke-kommersielt alternativ for norske tv-seere. En statlig eid allmennkringkaster som tilbyr et bredt programtilbud tuftet på norsk språk og kultur. NRK er finansiert gjennom en kringkastingsavgift eller lisens som alle i Norge som har et fjernsynsapparat må betale.
Les mer: Så mange ser, surfer og hører
Nordmenn så i gjennomsnitt 2 timer og 53 minutter på TV daglig i 2015, noe som er en nedgang på 1 minutt fra 2014. Personer over 60 ser mest på TV.

Regionale TV-sendinger

Vestlandsrevyen var NRKs aller første faste distriktssending på Tv. Tidligere kringkastingssjef Einar Førde satset nettopp på dette området for å styrke regionen rundt Bergen etter at TV 2 var kommet på luften.
Les mer: Vestlandsrevyen 25 år
11. september 2016 var det 25 år siden Hordaland og Sogn og Fjordane med Vestlandsrevyen fikk sin helt egen nyhetssending.

Norge rundt i over 40 år

Siden 2. oktober 1976 har TV-institusjonen Norge Rundt vært på lufta. Etter 40 år betød det 1673 sendinger med 10.223 reportasjer, 818 dyrehistorier, 576 innslag om musikere og 128 treskjærere, for å nevne noe.
Les mer:
Norge rundt har i alle år vært et fellesprodukt fra NRKs distriktskontor. Redaksjonen ligger i Bergen og NRK Hordaland hvor programmet sys sammen, mens programlederen og innslagene kommer på omgang fra distriktskontorene.

Norge i dag

Norge i dag begynner også å bli en kjent traver i TV-verdenen. Programposten startet opp i 1997 som en del av den daværende nyhetstimen på NRK2, men har forlengst funnet sin plass som del av Dagsrevyen 21 på NRK1 med rundt en halv million en vanlig kveld.
(Flere programmer fra de seriene med programmer som vi viser til i denne artikkelen, med innhold om norsk TV-historie, kan søkes opp i NRKs TV-spiller - tv.nrk.no)
Mer fjernsynshistorie:

# data[].attributes.attachment_link.description
På 1950-tallet kom de første prøvesendingene, i 1960 var det klart for ordinære fjernsynssendinger i Norge. Først kom radioen, så begynte snart forsøkene med å sende lyd- og bildebølger gjennom lufta. Les også: Dette ser vi helst på TV Fjernsynet bød snart både på nyheter, filmer, sport, serier, seriøst og useriøst, tidsfordriv og folkeopplysning.

# data[].attributes.attachment_link.description
De første prøvesendingene for fjernsyn starter 12. januar 1954. Aftenposten har satt opp en fjernsynsmottaker på Egertorvet i Oslo, og flere tusen mennesker har samlet seg for å for å se de første bildene. Spenningen er til å ta og føle på.

# data[].attributes.body
RADIOENS GULLALDER

# data[].attributes.attachment_link.description
Huskelappen Etter krigen økte antall radiolyttere kraftig. 50-tallet ble radioens gullalder.

# data[].attributes.body
NAZISTENE TOK KONTROLL OVER NRK, REGJERINGA SENDTE FRA LONDON. DET BLE FORBUDT Å LYTTE PÅ RADIO. NESTEN 550 000 RADIOAPPARAT BLE KONFISKERT.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opprydning: Denne artikkelen trenger en opprydning for å oppfylle Wikipedias kvalitetskrav. Du kan hjelpe Wikipedia ved å forbedre den. Mangler som er blitt anført: mangler ingress, uleksikalsk, norgesfokus

# data[].attributes.body
DEN STORE BARNEDÅPEN 1931

# data[].attributes.attachment_link.title
"Den store barnedåpen" - nyrestaurert versjon

# data[].attributes.attachment_link.description
Klipp fra Norges første lydfilm, "Den store barnedåpen" av Tancred Ibsen fra 1931. Filmen er nyretaurert og utgitt på DVD av Norsk filminstitutt. Se her for mer informasjon: http://www.filmbutikken.no

# data[].attributes.body
THE JAZZ SINGER 1927

# data[].attributes.body
THOMAS ALVA EDISON 1877

# data[].attributes.attachment_link.title
Newly Discovered Thomas Edison 1877 Phonograph Recording FULL VERSION

# data[].attributes.attachment_link.description
Quiz, Oppgave: En kahoot er et verktøy som gjør det mulig å lage og gjennomføre enkle klassequizer. -

# data[].attributes.body
TOGET ANKOMMER STASJONEN 1895

# data[].attributes.body
Nicepore Niepce 1826
Utsikt fra vinduet i La Gras, 8timers exp.tid

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nicéphore Niépce fikk aldri oppleve at kameraene ble gode nok til å ta portretter.Foto: Wikimedia CC

Hvis jeg hadde fått dette bildet med det nye kameraet mitt, hadde jeg antakeligvis følt meg snytt, og krevd pengene tilbake. Men da Nicéphore Niépce (1765-1833) tok dette bildet i 1826 skrev han historie. Bildet heter "Utsikt fra viduet i Le Gras", og er verdens første vellykkede fotografi. Ordet vellykket brukes i sin videste forstand. Bildet er fryktelig kornete, og eksponeringstiden er anslått til å være på omtrent 8 timer. Det hadde antakeligvis vært like effektivt å male utsikten.

Men det er vel egentlig ikke poenget. Poenget er at Niépce var den første som tok et permanent bilde, som lot seg bevare over tid. Han kalte det " heliografi", som treffende nok oversettes til soltegning. Niépce kombinerte to ting for å klare dette: Lyssensitive kjemikalier, og et camera obscura.

I begynnelsen var lyset

Navnet camera obscura kommer fra Latin og betyr mørkt rom. Prinsippet er det samme som i et pinholekamera: Når lyset kommer inn i et helt mørkt rom gjennom et lite hull, avtegner det et bilde av det som er på utsiden av rommet, bare opp ned.

Et bærbart camera obscura.Foto: Wikimedia CC

Dette optiske fenomenet hadde vært kjent lenge. Allerede før vår tidsregning beskriver den greske filosofen og naturforskeren Aristoteles hvordan han bruker prinsippet til å observere en solformørkelse. På 1400-tallet beskriver Leonardo da Vinci det som et hjelpemiddel for tegnere og malere, som enkelt kunne tegne etter bildet lyset skaper. Utover 17- og 1800-tallet blir bærbare camera obscura et nokså vanlig hjelpemiddel for vestlige kunstnere, som ønsket virkelighetstro, detaljrike malerier.

Som så mange andre av verdenshistoriens store oppfinnelser, var ikke Niépce alene om å forsøke å få bildet fra et camera obscura til å feste seg på papiret. Norsk-danske Hans Thøger Winther beskriver hvordan han en sommer i 1826 hadde latt sitt camera obscura stå ubrukt ute i hagen i flere uker. Barna, som tydeligvis fikk leke med det, hadde glemt igjen et farget papir i apparatet, og på det kunne Thøger Winter se det solblekede omrisset av lysthuset i hagen. Åpenbart ikke godt nok til noe praktisk bruk, men det viste, som Thøger Winther selv skriver i sin bok om fotografering:

"at et Bilde, som Lysstraalerne gjennom et Objektiv hadde afspeilet, kan fastholdes [...]".

Bokens fulle navn er forøvrig" Anviisning til paa trende forskjellige Veie at frembringe og fastholde Lysbilder paa Papir, som Portraitter af levende Personer, Prospecter af Naturen, Copier af Malerier, plastiske Gjenstande Kobbere, Stentryk, Blade af Planter etc., deels ved at benytte et Cameraobscura, deels et til Copiering indretet Instrument."

Å fange lyset

Men eksponeringer som tar en hel dag, eller en hel sommermåned for den saks skyld, er for tregt til at teknikken får noen nytteverdi. I 1829 innledet Niépce et samarbeid med den franske kunstneren Louis Daguerre (1787-1851). Sammen forbedret de Niépces metode, men eksponeringstiden var fortsatt for lang. Etter Niépces død i 1833 eksperimenterte Daguerre med sølvsalt. Han kom etter hvert frem til en prossess hvor han utsatte en forsølvet kobberplate for jod-damp, slik at det dannet seg en hinne av lysfølsomt sølvjodid.

En fullgod eksponering tok fortsatt flere timer, men Daguerre oppdaget at hvis man utsatte en svakt eksponert bildeplate for kvikksølvdamp "fremkalte" man motivet, og eksponeringstiden kunne reduseres fra timer til minutter. Ved denne oppdagelsen skal Daguerre ha uttalt: "Jeg har fanget lyset, jeg har stoppet dets flukt."

De eneste som stod i ro lenge nok til å bli med på bildet, er skopusseren og hans kunde, nede til venstre i bildet. De ble dermed, uten å vite det, historiens første fotograferte mennesker. (Foto: Louis Daguerre)

Daguerreotypi

Daguerrotypi av Louis Daguerre, tatt i 1844.Foto: Jean-Baptiste Sabatier-Blot

De var jo ikke snaue disse gamle oppfinnerene, så Daguerre oppkalte selvsagt teknikken etter seg selv. Kanskje som en strategi for at avdøde Niépce ikke skulle få for mye av æren. De forsølvede kobberplatene var i alle fall verdt sin vekt i gull. Daguerre fikk en finfin pensjon fra den franske staten, slik at Frankrike i 1839 kunne lansere Daguerreotypien som "en gave til verden".

I løpet få år ble kameraene, de kjemiske prosessene og optikken ytterligere forbedret. Eksponeringstiden ble redusert til sekunder, noe som gjorde portretter til en overkommelig affære. Hos omreisende eller fastboende daguerreotypister kunne borgerskapet nå få foreviget seg selv for ettertiden, og stolt vise det frem for samtiden. Dette regnes som en viktig årsak til fotografiets fremvekst.

1800-talls polaroid

Daguerreotypien hadde selvsagt svakheter. Siden det ferdige bildet dannet seg på den forsølvede kobberplaten, lot bildet seg ikke kopiere med mindre man tok et nytt daguerrotypi av det første. Tungvint, vanskelig og dyrt. Selve platene var dyre i seg selv, da de bestod av kobber og sølv, og som ikke det var nok var de så skjøre at de måtte monteres bak glass.

I løpet av 1860-årene tok våtplatefotografering over for Daguerreotypiet. Her benyttet man en form for negativfotografering på langt billigere glassplater, noe som blant annet muliggjorde flere kopier av bildene. Den gang som nå var ikke alle like omstillingsvennlige, og på samme måte som at det tok lang tid før enkelte gikk fra film til digitalt, var det daguerrotypister som holdt det gående en tid etter at teknikken var foreldet.

Louis Daguerre døde i Daguerrotypiets glansdager i 1851, og slapp å oppleve at oppfinnelsen hans ble forbigått. Nicépore Niépce fikk aldri sett fotografiets suksess, men hans heliografier regnes i dag som de første vellykkede fotografiene, og han selv som verdens første vellykkede fotograf.

Tar du bilder du bilder i dag har du nok tatt på eller sett en speilrefleks:
Man aner du hvorfor noen objektiver er grisedyre? Vi har svaret "

(Kilder: Larsen og Lien (2007) Norsk fotohistorie: Fra daguerreotyipi til digitalisering. Wikipedia (1), Wikipedia (2), Wikipedia (3), Wikipedia (4), Wikipedia (5).

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvis jeg hadde fått dette bildet med det nye kameraet mitt, hadde jeg antakeligvis følt meg snytt, og krevd pengene tilbake. Men da Nicéphore Niépce (1765-1833) tok dette bildet i 1826 skrev han historie. Bildet heter "Utsikt fra viduet i Le Gras", og er verdens første vellykkede fotografi.

# data[].attributes.body
Edweard Muybridge fikk bevegelse med å sette sammen mange bilder av en hest som springer. Den første filmen var et faktum 1878

# data[].attributes.attachment_link.title
Race Horse First Film Ever 1878 Eadweard Muybridge