# data[].attributes.body
1721 m., po Šiaurės karo visos švedų valdytos estų ir latvių žemės pateko į Rusijos imperijos sudėtį.Buvusi švedų Estijos provincija tapo Estliandijos gubernija, o Livonijos provincija – Lifliandijos gubernija.

• 1940 m.rugpjūčio mėn.Estija prijungta prie Tarybų Sąjungos.

• Antrojo pasaulinio karo pradžioje 1940 m.birželio mėnesį, pagal ankstesnį TSRS susitarimą su Vokietija, šalį okupavo Tarybų Sąjunga, o po mėnesio buvo paskelbta Estijos Tarybų Socialistinė Respublika.

• Estija jau XIII a.pradžioje vadinta estų genties apgyventa teritorija, kurią sudarė 8 žemės.Per pirmuosius kryžiaus žygius į baltų ir finų žemes (XIII a.pradžia) Estija buvo padalyta.Pietų Estija pateko į Livonijos konfederacijos sudėtį, o šiaurės Estija nuo 1219 iki 1346 m.priklausė Danijai, kuri po estų Jurginių sukilimo (1343-1345) pardavė šiaurės Estiją Teutonų ordinui.

• Estija nepriklausomybę paskelbė 1918 m.vasario 24 d., nors netrukdomai kurti nepriklausomą respubliką kliudė vokiečių okupacija, trukusi nuo 1918 m.vasario iki lapkričio mėn.

• Estijos geografinė padėtis: yra valstybė Europos šiaurėje.Ribojasi su Latvija (pietuose) bei Rusija (rytuose).Bendras sausumos sienų ilgis – 633 km.Baltijos jūra skalauja Estijos krantus šiaurėje (Suomių įlanka) ir vakaruose (pietvakariuose – Rygos įlanka).

• Estijos valiuta: Estijos krona

• Estijos valstybės plotas: 45 226 km2.

• Gyventojų skaičius: 1 324 333 (2006 m.duomenimis)

• Kalba: estų kalba.

# data[].attributes.body
Estija – valstybė Šiaurės rytų Europoje, Baltijos jūros rytinėje pakrantėje tarp Suomijos įlankos ir Rygos įlankos.

# data[].attributes.body
Klimatas:https://lt.wikipedia.org/wiki/Estijos_geografija
Augalija:https://lt.wikipedia.org/wiki/Estijos_geografija
Gyvūnija:https://lt.wikipedia.org/wiki/Estijos_geografija
Vidaus vandenys:https://lt.wikipedia.org/wiki/Estijos_geografija
Paviršius:https://lt.wikipedia.org/wiki/Estijos_geografija

# data[].attributes.body
Rytų Europos, arba Rusijos, priekambrinės kristalinės platformos dalis (Baltijos skydas, Baltijos sineklizė). Kristalinio pamato gylis nuo 110 m šiaurėje iki 600 m pietuose. Jį dengia nuosėdinės uolienos.

# data[].attributes.body
Upių tinklas platus, tačiau upės trumpos. Dauguma įteka į Baltijos jūrą arba Peipaus ežerą. Užšalusios 2–4 mėn., dažniausiai patvinsta pavasarį. Daug užliejamų pievų Kasario, Pernu,Emajegio upių baseinuose. Vandeningiausia Narvos upė, tekanti iš Peipaus ežero į Suomijos įlanką. Upėse daug krioklių ir slenksčių, aukščiausi kriokliai Jegalos ir Keilos upėse.

~1500 ežerų ir tvenkinių (marių); užima 4,7 % šalies teritorijos; daugiausia ledyninės kilmės, vakariniame ir šiauriniame pakraštyje reliktiniai.

# data[].attributes.body
Miškuose gausu gyvūnų – paplitę briedžiai, šernai, stirnos, pilkieji ir baltieji kiškiai, voverės, lapės, mangutai; yra vilkų, lūšių, rudųjų lokių. Daug paukščių rūšių – per metus per šalį perskrenda ~50 mln. paukščių. Paplitę kurtiniai, tetervinai, jerubės, slankos, antys, geniai, reti – juodieji gandrai, pilkosios žąsys, ereliai.

Gausu žuvų. Baltijos jūroje – Baltijos šprotai (kilkės), strimelės, plekšnės, menkės, upėse ir ežeruose – karšiai, kuojos, ešeriai, lydekos, Peipaus ežere – vėgėlės, sykai.

# data[].attributes.body
Miškai ir krūmai užima 54 %, dirbamoji žemė 14 % (2003; 2000 buvo 20 %, 1995 buvo 23 %), pelkės ir durpynai 12 %, pievos ir ganyklos 6 %, vidaus vandenys 6 % šalies teritorijos.

# data[].attributes.body
Būdingas vidutinių platumų, pereinantis iš jūrinio į žemyninį, klimatas, veikiamas Baltijos jūros. Vyrauja oro pernašos iš Atlanto vandenyno. Klimatas žemyniškėja pietryčių kryptimi. Perteklinis drėkinimas.

Žiemos vidutiniškai šaltos, drėgnos, vasaros vėsios.

Vidutinis metinis kritulių kiekis nuo 550 mm Vertso ežero rajone iki 750 mm pietinėse aukštumose. Sniegas vidutiniškai išsilaiko nuo 80 dienų Saremos vakaruose iki 130 dienų Pandiverės aukštumoje. Ledas įlankose ir sąsiauriuose laikosi iki trijų mėnesių per metus. Dažni ciklonai. Vyrauja vakarų ir pietvakarių vėjai. Dažnos audros ir štormai pajūryje.

# data[].attributes.body
Valstybinė kalba | estų
Sostinė | Talinas
Didžiausias miestas | Talinas
Valstybės vadovai | Tomas Hendrikas IlvesasprezidentasTaavi Rõivaspremjeras
Plotas
– Iš viso
– % vandens |
45 226 km² (129)
4,56 % / nėra duomenų
Gyventojų
– 2006 liepa (progn.)
– Tankis |
1 324 333 (147)
29,28 žm./km² (140)
BVP
– Iš viso
– BVP gyventojui | 2006 (progn.)
26,00 mlrd. $ (102)
19 600 $ (42)
Valiuta | Euras
Laiko juosta
– Vasaros laikas | UTC +2
UTC +3
Nepriklausomybė
Paskelbta
Pripažinta
Sovietų okupacija
Atgauta | nuo Rusijos
1918 m. vasario 24 d.
1920 m. vasario 2 d.
1940 m. birželio 16 d.
1991 m. rugpjūčio 20 d.
Valstybinis himnas | Estijos himnas
Interneto kodas | .EE
Šalies tel. kodas | 372
Šaltinis:https://lt.wikipedia.org/wiki/Estija

# data[].attributes.body
1.Valstybė
2.Geografinė padėtis
3.Reliefo ypatumai
4.Klimatas
5.Augalija ir gyvūnija (geografinės zonos)
6.Vidaus vandenys (upės ir ežerai)
7.Saugomos terijtorijos
8.Plačiau apie: