# data[].attributes.body
Efter 2. Verdenskrig var danmark i fattigdom og arbejdsløshed. Derfor sagde vi ja til Marshall-hjælpen der gav os indmeldelse i OEEC 1,7 milliarder kroner til staten. Det gjorde dog at vi ikke måtte handle med Sovjet Unionen og andre kommunistiske lande.

# data[].attributes.body
De Vest Europæiskeland sagde ja tak til hjælpen.
Danmark modtog i årene 1948-1953, 1,7 mil kroner. Kun en femtedel var et lån, mens resten var en gave på betingelser.

Julie, Hejdi og Begitte

# data[].attributes.body
Da store dele af europa var plaget af dårlig økonomi, hvilket fik USA til at iværksætte en hjælpeaktion (samtidig så de mulig for at bekæmpe kommunisme), som betød at, Danmark modtog 1,7 mia. kr, hvor 1/5 var et lån, og resten en gave. Denne hjælp satte gang i det danske samfund.
(Philip, Morten, Alcyere & Ditte)

# data[].attributes.body
- Marshall hjælpen.
Danmark får tildelt 1,7 mia hvoraf en femtedel skal tilbagebetales men resten er en gave, fra USA dette er starten på en alliance imelllem DK og USA.

# data[].attributes.body
Efter 2. Verdenskrig blev Sovjetunionen og USA dominerende i international politik. Dog viste det sig, at de var både politisk og ideologisk modsætninger, og derfor blev det meste af verden opdelt i østblok (Sovjetunionen) og vestblok (USA). Forholdet mellem disse blokke var anspændt, og deraf navnet den kolde krig.
(Philip, Morten, Alcyere & Ditte)

# data[].attributes.body
- Den kolde krig starter
Spændingerne imellem USA og Rusland har verdensopspændende konsekvenser, et ATOM og rumfartsfartøjs kapløb starter, og der blev konkureret på alle punkter.

# data[].attributes.body
- Velfærdsstaten/Økonomisk vækst
Socialdemokraterene kommer til magten, i størstedelen af perioden, og det betyder at den enkelte får flere penge imellem hænderne, beskæftigelsen stiger   og den økonomisk vækst stiger med et gennemsnit på 5% årligt i DK.

# data[].attributes.body
Selvom velfærdsstaten først for alvor tager fart senere. Er perioden fra 1945 - 73 vigtig da det er her ideerne grundlægges.

# data[].attributes.body
Danmark blev efter 2. Verdenskrig medlem af FN (en fredsbevarende organisation) sammen med 49 andre land.
Efter et mislykkedes forsøg på et nordisk forsvarsforbund, blev Danmark medlem af NATO (Nordatlantiske forsvarsalliance), som forpligtede til at hjælpe de øvrige  medlemslandene ved et militært angreb.
I 1957 blev Danmark medlem af EF, som var et økonomisk samarbejde med indbyrdes frihandel og fælles ydre toldgrænser. (Philip, Morten, Alcyere & Ditte)

# data[].attributes.body
-- NATO og EF medlemskab
Militær alliance der gør at vi er beskyttet, alene ville DK stå dårligt under en evt krig, men sammen med andre lande bliver vi stærkere. EF Medlemskabet bliver indgået sammen med Vesttyskland, frankrig, italien, holland, belgien og luxenborg Samhandel bliver nemmere, i form af toldregler de 6 lande indbyrdes.

# data[].attributes.body
Indmeldelse i NATO(1949)

Vi gik fra at være neutrale til at melde os ind i NATO under "frivillig tvang".  Et af kravene var at vi aktivt ville deltage i de andre landes krige og konflikter med militær støtte. De andre lande kritiserede dog Danmark heftigt for ikke at gøre nok. Det skabte udtrykket Danmarkisering der betyder handlingen: Ikke at yde nok for det du modtager.

# data[].attributes.body
Danmark meldte sig først ind i EFTA fordi vi var lidt forbeholdne for at vælge side. Sidenhen meldte vi os ind i EF samarbejdet.

# data[].attributes.body
Landstingets afskaffelse
Det får stor indflydelse på demokratiet, vi går fra 2 kammersystem til 1 kammersystem.

# data[].attributes.body
i 1953 blev en grundlovsændring gennemført. Den betød at landstinget blev afskaffet, dog indførtes det muligt, hvis 1/3 dele af folketingetsmedlemmer var enige, at en lov kunne blive sendt til folkeafstemning. Parlamentarismen blev grundlovsfæstet.
Derudover skulle det nye folketing bestå af 179 medlemmer, og man skulle nu være 23 år for at stemme.
Samtidig blev det muligt for kvinder at arve tronen. (Philip, Morten, Alcyere & Ditte)

# data[].attributes.body
En international højkonjunktur var dominerende i perioden. Hvilket betød økonomisk vækst, forsvindende arbejdsløshed og kvinder kom på arbejdsmarkedet.
Grunden til denne udvikling var bl.a. industrien, socialdemokratiske skatteændringer, store teknologiske fornyelser. Hvilket skabte et samfund hvor optimismen blomstrede og folket brugte penge, ford de troede på fremtiden.  (Philip, Morten, Alcyere & Ditte)

# data[].attributes.body
Kommunismen fik aldrig rigtig fart i Danmark. Ideen var repræsenteret ved DKP (Danmarks kommunistiske parti). I 1960 blev SF dannet af Axel Larsen som var blevet ekskluderet af DKP i 1958. DKP skiftede senere navn til Venstre Socialisterne.

# data[].attributes.body
Landbruget var i nedgang.
Landbrugets arbejdskraft blev halveret fra 320.00 i 1958 til 160.000 i 1973.
1973 blev der nedlagt 20 landbrug om dagen, så tallet blev 140.000

Julie, Hejdi og Begitte

# data[].attributes.body
Arbejdsløsheden 8-10% i 1950
1958 - 1,5 mil mænd og 500.000 kvinder i beskæftigelse.
1973 stiger den med 500.000 kvinder mere

Julie, Hejdi og Begitte