# data[].attributes.body
Ökosüsteemi, bioomi või kogu Maa taksonite mitmekesisus teisisõnu kogu maakeral leiduva elu - taimede, loomade, seente ja mikroorganismide ning nende elupaikade mitmekesisus. Praegu oleme tunnistajaks bioloogilise mitmekesisuse pidevale vähenemisele, millel on nii looduse kui ka inimese heaolu seisukohalt kaugeleulatuvad tagajärjed.

# data[].attributes.body
Ühe kultuuri pidev viljelemine samal kasvukohal või nii kasvatatav kultuur.  Monokultuuri pikaajaline viljelemine põhjustab mulla vaesumist ning soodustab taimehaiguste ja -kahjurite levikut. Samuti väheneb sageli põllu elurikkus. Monokultuur on vähem stabiilne ja väiksema summaarse saagiga kui segakultuur.

# data[].attributes.body
Aine või ainete segu, mille eesmärk on kahjurite rünnaku ennetamine, kahjurite hävitamine, nende eemale peletamine või nende mõju leevendamine. Pestitsiidid suurendavad taimesaake, takistavad toidu riknemist ning piiravad taimehaiguste levikut. Kuigi pestitsiidid on kasutusel inimestele kasu toomise eesmärgil, on paljude pestitsiidide kasutamisega kaasnenud tagasilööke nagu mürgisus inimestele või teistele loomadele.

# data[].attributes.body
Protsess, mille käigus veekogu rikastub toitainetega, peamiselt fosfori- ja lämmastikuühenditega. Inimmõjust tingitud eutrofeerumine erineb looduslikust eutrofeerumisest protsessi kiiruse poolest.
Ökoloogilised tegurid
Paljud ökoloogilised tegurid võivad stimuleerida esmatootjate produktsiooni. Enamikul juhtudest on tegemist küll kolme probleemiga: vähenenud biodiversiteet, muutused liikide koosseisus ja domineerimises ning toksilised efektid.

# data[].attributes.body
Ehk uuristus on voolava vee, liustike, tuule või lainete tekitatud kulutus, mille tagajärjel osa pinnasest ära kandub. Kuigi erosioon on looduslik protsess, kiirendab inimtegevus seda 10–40 korda. Erosioon põhjustab kõrbestumist, vähendab põllumaa tootlikkust, veeteede ummistumist liigsete setetega ning toitaineterikaste pindade kadumist. Erosiooni on võimalik vähendada sobivate harimisvõtetega ja viljavaheldusega, kuid ka vastavate kultuuride kasvatamisega.

# data[].attributes.body
Mulla viljakuse vähenemine orgaanilise ja mineraalosa muundumise, mõningate ainete eemaldumise ning tallamise tagajärjel. Leetumine, gleistumine, soostumine, sooldumine hoogustumisel või inimtegegevuse tagajärg - need on mulla seisundi ja talitluse halvenemise võimalikud toimuvad mullaprotsessid. Ehitus- ja olmedegradatsiooni korral kaetakse muld kivide, asfaldi või prügiga ja ta hävib. Masindegradatsiooni puhul tihendub muld liigselt (mulla tallamine). Keemilise degradatsiooni korral tekib mõne toiteelemendi puudus või liig, mullaorganismidesse kogunevad mürgised ained ning mulla keemiline koostis ja toiterežiim moonduvad.

# data[].attributes.body
Mullas toimuv protsess, mis esineb palava ja kuiva kliimaga aladel. Et aurumine on nendes piirkondades intensiivne ja mulla läbiuhtumine toimub väga harva või ei toimu üldse, sisaldavad mullad rohkelt vees lahustuvaid soolasid. Soolane põhjavesi liigub mullakapillaaride kaudu üles, vesi aurub ning soolad jäävad mullapinnale. Muldade korrapäratu niisutamise korral võib toimuda nende sekundaarne sooldumine.

# data[].attributes.body
Protsess, mille käigus viljakad alad muutuvad kõrbeks ning muld hävib. Selline protsess esineb aladel, kus on vähe sademeid või vähesed taimed ei kinnista piisavalt pinnast. Kõrbestumise algust märgib kuivusest põhjustatud toodangu langus 10%. Kui toodang langeb 10-25% on tegemist mõõduka kõrbestumisega, 25-50% languse korral on tegemist tugeva kõrbestumisega ja üle 50% toodangu languse korral on tegemist eriti tugeva kõrbestumisega. Kuivad ja poolkuivad alad hõlmavad 1/3 maakerast.

# data[].attributes.body
Lühilainelist päikesekiirgust vähe neelavad gaasid Maa atmosfääris, mis põhjustavad kasvuhooneefekti, kuna seovad Maalt tagasi peegelduvat pikalainelist soojuskiirgust. Viis põhilist kasvuhoonegaasi Maa atmosfääris on veeaur (H₂O), süsinikoksiid (CO₂), dilämmastikoksiid (N₂O), metaan (CH₄) ja osoon (O₃). Lisaks on atmosfääris selliseid gaase, mis on sinna sattunud vaid inimtegevuse tagajärjel, näiteks Kyoto protokollis käsitletud väävelheksafluoriid (SF₆), fluorosüsivesinikud (HFC) ja perfluorosüsivesinikud (PFC). Peamised kasvuhoonegaasid tekivad looduslike protsesside tagajärjel, kuid tänu inimtegevusele on nende kontsentratsioon atmosfääris viimase paarisaja aasta jooksul pidevalt tõusnud.

# data[].attributes.body
Vee jalajälg on puhta magevee tarbimise mõõdik, mis liidab kokku inimtegevusega kaasneva otsese ja kaudse veekulu. Kaudset veekulu kutsutakse ka virtuaalseks veeks. Toote vee jalajälje all mõeldakse kogu magevee hulka, mis kulub selle toote valmistamiseks. Hinnatakse ka seda vett, mis tootmise käigus aurustub ja/või saastatakse. Vee jalajälge on võimalik mõõta ka indiviididel, äridel, riikidel, kogukondadel jne. Ökomärgis on tähis, mis kinnitab toote või teenuse keskkonnasõbralikkust. Mõiste ökomärgis all peetakse enamasti silmas just kindlatele põhimõtetele vastavat keskkonnamärgistust. Mahemärk tagab tarbijale, et kaup on toodetud ja käideldud ökoloogilisi reegleid järgides. Selle võivad saada kõik ettevõtted, kelle tootmis- ja käitlustingimused vastavad kehtestatud kriteeriumitele, mis on kooskõlas Euroopa Ühenduse mahemärgise kriteeriumitega.

# data[].attributes.body
https://vara.e-koolikott.ee/taxonomy/term/4018

https://www.eea.europa.eu/et/themes/biodiversity/about-biodiversity

https://et.wikipedia.org/wiki/Ainukultuur

https://et.wikipedia.org/wiki/Pestitsiid

https://et.wikipedia.org/wiki/Eutrofeerumine

https://et.wikipedia.org/wiki/Erosioon

http://entsyklopeedia.ee/artikkel/mulla_degradatsioon

https://et.wikipedia.org/wiki/Sooldumine

https://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rbestumine

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasvuhoonegaasid

https://www.keskkonnaharidus.ee/wp-content/uploads/2015/09/28_Toodete_vee_jalaj%C3%A4lg_t%C3%B6%C3%B6leht_m.pdf

https://www.roheline24.ee/et/margised

https://www.envir.ee/et/okomargis