# data[].attributes.body
Ifølge bilag A er der en klar social arv man modtagere fra forældrene. Hvis ens mor har en længere uddannelse, så vil det give en, en klar fordel igennem hele livet.

Ifølge figur 1.4 er der større procenttal af unge som er relativt fattige end resten af befolkningen. Det vil betyder at der vil komme større procent af befolkningen som lever i relativ fattigdom, da der er flere som arver fattigdom. Ifølge bilag A er der en sammenhæng mellem om ens mor har en lang vidergående uddannelse og ens løn senere i livet. Derfor så kan man måske også tænke at det går den anden vej og at hvis man er født i relativ fattigdom så vil man også få mindre økonomisk kapital senere i livet. Det kaldes en "spill over effekt" som siger at har man meget af en kapital vil de give en meget af de andre kapitaler. Siden at man arver kapital igennem social arv så vil man tænke af disse under relativ fattigdoms grænsen vil have udfordring med at udfolde deres fulde potentiale og skabe så meget velfærd for samfundet som muligt da de ikke har de rigtige kapitaler til at komme langt. På den anden side, så vil et mere liberalt orienteret argument sige at hvis nogle få har meget kapital kan de også skabe rigtigt meget for sammenfundet. Men spørgsmålet er om man overhovedet kan tale om relativ fattigdom. For hvis andre bliver rige bliver man jo ikke fattig. Det vil Alex fra bilag b argumentere for. Dog kan man argumentere for at hvis den brede befolkning har adgang til så meget kapital som muligt, så vil de kunne udfolde deres potentiale bedere. Spørgsmålet her bliver, hvilket potentiale der er vigtigst. En mere venstreorienteret person vil sige at de er den brede befolknings potentiale der er vigtigst men også at det er umoralsk at nogle lever meget bedere end andre, derfor vil de argumentere for brug af begrebet om relativ fattigdom da de vil se det som et problem som skal løses. Mens en højreorienteret person vil sige at elitens potientiale er større og at det ikke er moralsk uforsvarligt at nogle lever bedre end andre da de har en vigtigere funktion og måske har arbejdet sig til en vigtig position, og dermed har fortjent at leve bedere. Derfor er spørgsmålet om hvorvidt at man skal brug begrebet op til ens politiske holdning og at det kan derfor være svært at stille en entydig løsning op.

# data[].attributes.body
1.Centrale begreber:

Social arv

Relativ/absolut Fattigdom

Pierre Bourdieu

Funtionalisme

Social mobilitet + mynsterbrydere

2. Undersøge social arv ud fra bilag A

Bilag A viser statistik på mørn hvis mødre enten har haft en videregående uddannelse eller en ungdoms uddannelse eller ingen. Man Kan tydeligt se social arv gennem bilaget. Børn hvis mor har vid. Udd. Ryger ikke lige så ofte ind på neonatalafdeling, klarer sig bedre i samarbejde og generelt set bedre på alle parametre.

Pierre bourdieu vil også sige at folk med videregående uddannelser har mere kulturelkapital som de kan omsætte til økonomisk kapital. Derfor kan de tjene flere penge og derfor have mere tid med deres børn.

3. Diskussion

Mere reelt syn på økonomisk ulighed i danmark, da der ikke findes absolut fattigdom her.

På den anden side så kan man argumentere ligesom Alex Vanopslaugh. Han har et meget liberalt syn på fattigdommen og mener at Relativ fattigdom er noget vrøvl. Han mener at forældrene er dårlige til at budgettere deres penge.

Meget Socialt syn på fattigdom i Danmark + vi mener ulighed er meget dårligt og mennesket er svagt, derfor bruger vi relativ fattigdom. Relativ fattigdom er bedre når vi taler om ulighed.

Man kan også argumentere at fattigdom er en naturlig del af samfundet ligesom i funktionalismen, og dermed er det kun nødvendigt at bruge Absolut fattigdom.

# data[].attributes.body
Redegør:

Formel lighed: At alle har de samme rettigheder på tværs af køn og arbejde. Både retsmæssigt og lovmæssigt. Gælder også på arbejdspladsen, med fx hudfarve køm

Chancelighed: At man skal kunne have de samme rettigheder lige gyldig hvilken klasse/gruppe i samfundet som du er i, fx skal den fattige klasse skal have de sammen rettigheder som den rige klasse.

Resultatlighed:  At inde for den samme gruppe, skal der være mulighed for at nå samme resultat. Resultatet skal være det samme.

Absolut fattigdom: hvis du virkelig er i nød, og næsten ingen penge har. Lever under absolut fattigdomsgrænsen som FN og verdensbanken har sat grænsen for, og er på 1,95 USD om dagen.

Relativ fattigdom: hvis man er nødt til at lide afsavn på behov, grundet manglende ressourcer, fx hvis du ikke har råd til at købe en vinterjakke

Analyse:

Vi kan konkludere ud fra bilag A, at dine forældres sociale omstændigheder arves og kan gå ind og påvirke barnets fremtid. Vi kan se på den usynlige tråd, at der er en sammenhængen mellem dine sociale omstændigheder og de forudsætninger der har været dannet for dig før du overhovedet blev født. I dette eksempel vises det hvordan forskellige uddannelser kan påvirke og danne forskellige omstændigheder.

Vi kan se at jo højere uddannelse dine forældre har haft, jo bedre bliver den sociale arv påvirket. Fx ses det at man lever længere og får en større indkomst i fremtiden.

# data[].attributes.headline
3.	Diskuter fordele og ulemper ved at bruge relativ fattigdom som målestok for livsbetingelser i Danmark. Inddrag her bilag B. ("på den ene ... og den anden side")

# data[].attributes.subject
3.	Diskuter fordele og ulemper ved at bruge relativ fattigdom som målestok for livsbetingelser i Danmark. Inddrag her bilag B. ("på den ene ... og den anden side")

# data[].attributes.body
For (på den ene side):

-       er det en god målestok, da det viser at forskellen mellem rige og fattige bliver større

-       kan vise mangel på kapitaler (ergo ingen spillover-effekt)

Imod (på den anden side):

-       de sociale ydelser i DK er blandt de højeste - ergo kan der ikke være relativ fattigdom (Bilag B - Alex)

-       Relativ fattigdom er ikke en god målestok for bare fordi nogle bliver rigere betyder det ikke at andre bliver fattigere (Bilag B - Alex)

-       ”Børnefattigdom” skabes udelukkende fordi forældrene ikke kan finde ud af at prioritere deres penge, og løsningen er bare at få flere ud på arbejdsmarkedet og skabe ”Rollemodeller”

# data[].attributes.body
2. Man kan generelt se, at folk med højere uddannelses børn klare sig ”bedre”. Det understøtter hypotesen om spillover effekten.

3. På den ene sidde ville liberalisterne mene, at folk der er fattige, kunne gøre ting for at prioritere deres børn. På den anden side, hvis man vil skabe chanceholdighed og bekæmpe social arv, kan det være smart at være opmærksom på relativ fattigdom (som venstre fløjen gerne vil).

# data[].attributes.body
på den ene side, hvis man kan finde ud af at bruge kontanthjælpen til at for sine basale behov dækket kan man godt klare sig relativt stabilt i samfundet, på den anden side vil det normalt også være folk som ikke tænker særligt rationelt der kommer på kontanthjælp og vil derfor bruge pengende de for uddelt på alt muligt andet end det de faktisk har brug for

# data[].attributes.body
2-Undersøg social arv i Danmark ud fra bilag A - Der er meget tydlig korrelation mellem social arv og deres fremtidige succes. Selve vægten af barnet påvirker en 100.000 kroners lønforskel

Diskuter fordele og ulemper ved at bruge relativ fattigdom som målestok for livsbetingelser i Danmark. Inddrag her bilag B - Når der måles relativ fattigdom, vil der altid være fattige mennesker, og de er jo ikke i sensen "fattige", det kan bare være at de fleste andre klarer sig bedre. Så det kan være en ulemp fordi man putter mere vægt på det, når det måske i virkeligheden ikke er et stort problem, som alex også kommer ind på. Men vi prøver jo at gøre alle så lige som overhovedet muligt, så kan det jo også være godt at have sådan et begreb og målestok for samfundet, jo flere upropotionelle rige mennesker, jo flere relative fattige er der, som vi jo ikke ønsker, så det kan være godt at have på dagsordenen, men vi kan se på statistikken at der ikke har været stor forskel igennem årene, og det nok ikke er et stort problem og det kan være misvisende

# data[].attributes.body
Undersøgelse:

Usynlige tråd: Pierre Bourdieu teorien bekræfter den usynlige tråd: social arv, lav mobilitet

Udviklingen af relative fattige: udvikling i flere og flere børnefamilier: 3,5%point til 5,5%point --> børnefattigdom

Diskussion:

Fordele (på den ene side): sammenligner mere skarpt forskelle mellem de sociale klasser, fordi nogle samfund ikke har absolut fattigdom; absolut fattigdom kan være irrelevant: ikke omfattende ift. De sociale uligheder.

Relativ fattigdom kan vise børnefattigdommen: hvordan nogle børn ikke har de økonomiske midler til at være ligestillede med deres kammerater: ikke mulighed for ferier, gadgets, restauranter <-- generel fattigdom, både børn, familier, men også befolkningen

En måde at have fokus på livskvaliteten

Der sker en udvikling: se bilag A, der peger på at der

Ulemper (på den anden side):

Relativ fattigdom skaber et forkert indtryk af, at en gruppe ikke kan klare sig, altså overleve. Det skaber et misvisende billede af den sociale ulighed i samfundet. Statens midler går til noget, som nogle ikke mener er et reelt problem.

Perspektivering/sammenligning:

Liberalistiske holdninger: chance lighed: samme muligheder, penge forbruget er problemet, funktionalisme: ulighed er naturligt, aktør perspektiv

Socialistisk holdning: resultatlighed: øge chancerne for samme resultater, Bourdieu; børnefattigdom: færre økonomiske midler til at dyrke kapitalerne --> den usynlige tråd.

# data[].attributes.headline
2.	Undersøg social arv i Danmark ud fra bilag A 

# data[].attributes.subject
2.	Undersøg social arv i Danmark ud fra bilag A 

# data[].attributes.body
når man har lav kulturel kapital kan det påvirke at man heller ikke har en særlig høj økonomisk kapital, hvilket kan skabe stress og økonomisk usikkerhed - ergo føder moderen tidligere og den lave fødselsvægt påvirker barnet resten af livet.

# data[].attributes.body
vi kan se ud fra den første figur at social arv har en kæmpe indflydelse af barnets udvikling f.eks. under uddannelse er der en forskel på 17 procent point. hvilket viser at om ens forældre har en ungdomsuddanelse/vidergående uddanelse eller ikke, vil have en påvirkning på om barnet får en uddanelse.