# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ordet bio betyr liv. Bioenergi er energi vi henter ut fra biomasse, eller planter og dyr om du vil. Slike materialer kan for eksempel være trær, gressvekster, tang, mais, avføring fra dyr eller hogstavfall. Det er ikke bare til oppvarming vi utnytter i biomassen, det er også mulig å bruke den til å produsere elektrisitet. Bruk av bioenergi i form av flytende drivstoff og gass gjennom fermentering og andre kjemiske prosesser er også relevant.

Bioenergi er menneskets første energikilde. Så lenge vi har kunnet lage ild har mennesket brukt biomasse til å lage bål for å skaffe seg lys, varme, og holde farlige dyr på avstand. Dessuten har vi utnyttet dyrenes krefter til å trekke vogner, ploger og møller. Dyrene brukte da energien de fikk fra planter til å drive arbeid.

Bioenergi er energi hentet fra planter og dyr, såkalt biomateriale. Eksempler på biomateriale kan være: tang, mais, ved og avføring fra dyr. All biomasse har sin opprinnelse fra fotosyntesen. Det betyr at bioenergi, som så mange andre fornybare energikilder, egentlig bare er lagret solenergi. Biomasse brukes hovedsakelig til oppvarming, men har et bredt spekter av bruksområder. Det kan for eksempel også brukes til å produsere elektrisitet, biodrivstoff, biogass og hydrogen.

Målet er at all energi i fremtiden skal bli fornybar, Vann og vindkraft har sine mange fordeler, men når det kommer til langdistanse-transport som lastebil-transport, luftfart og sjøfart kan vi ikke bruke elektrisk energi og hydrogen. Her kan bioenergi være en god fornybar ressurs, kanskje også den eneste. Andre fordeler med bioenergi er at det er nært co2 nøytralt, og man kan utnytte ressurser til det fulle ved å bruke avfallsprodukt. Vi kan f.eks. bruke matavfall som vi ellers ville kastet til å produsere energi.

Eksempler på negative sider som ofte trekkes frem i debatten om bioenergi er: Bioenergi er en betinget fornybar ressurs, vi må alltid ha nok plantemateriale igjen slik at den co2 som slippes ut når vi forbrenner biodrivstoff kan tas opp igjen via fotosyntese. Bioenergi er dyrere enn olje. En annen påstand som ofte trekkes frem er at Biodrivstoff fører til "mat-krise" Dette er feil. Ved å produsere biodrivstoff kan du få både mat og drivstoff. Raps gir oss f.eks. kraftfor og en olje som kan brukes til drivstoff. Bare 1% av matvarene som produseres i dag går inn i energiproduksjon.

Opphavet til bioenergi: fotosyntese

Sola er hovedkilden til de fleste fornybare energikildene på jorda, dette gjelder også for bioenergi. Dette er fordi sollyset er drivkraften bak plantenes f otosyntese (UngEnergi.no). Gjennom en kombinasjon av vann, CO ₂ og sollys lager planten karbohydrater og oksygen. Karbohydratene brukes som energilager i planten. Vi sier at bioenergi er CO ₂-nøtryalt, fordi CO ₂en som blir brukt av plantene i fotosyntesen, blir sluppet ut igjen når planten dør. Men om prosessen egentlig er CO ₂-nøytral, er en annen sak som vi skal komme tilbake til. Uansett har all biomasse sin opprinnelse i fotosyntesen, altså er bioenergi lagret solenergi.

Biomasse

Her er et lite utvalg forskjellige biomasser. Et annet ord for biomasse er biomateriale.

Hva er biobrensler?

Biobrensler er et brennbart stoff som har sitt utgangspunkt i biomasse, i motsetning til fossilt brensel. Biobrensler deles opp i tre grupper etter om de er i fast, flytende eller gassform. Ved eller briketter, for eksempel, er et fast, brennbart materiale som vi kan kalle biobrensel. Men trekkdyr, som nevnt i innledningen, er ikke et eksempel på et biobrensel.

Bruksområder - hva bruker vi bioenergi til?

Når du leser tekstene om fornybare energikilder, handler de ofte om forskjellige måter å produsere elektrisk strøm på. Det er ikke tilfellet med bioenergi. Det går an å produsere elektrisitet, men det er oppvarming som er hovedbruksområdet til bioenergi. I tillegg finnes det en rekke andre bruksområder, som kort og godt kan beskrives slik:

Oppvarming: Oppvarming, som er det vanligste bruksområdet i Norge, skjer ved å brenne ved i private hus, eller å brenne avfall i fjernvarmeanlegg.

På disse måtene utnytter vi altså varmeenergien i biomassen. Vedfyring er miljøvennlig med moderne ovner og riktig fyring, men kan gi partikkelutslipp. Hvis du bor i by anbefales oppvarming via elektrisitet eller varmepumpe. Fjernvarmeanlegg er lønnsomt hvis det er mye avfall fra industri eller restavfall fra husholdning. Da kan et fjernvarmenett forsyne et stort område med varme. Mange norske byer har dette. Og man kan bruke biogass når det ikke er nok søppel å brenne.Les også: fjernvarmeanlegget i Trondheim (UngEnergi.no).All biomasse kan brukes til å produsere varme, og det er ikke bare ved som utnyttes i stor skala. Man kan for eksempel bruke bark, skogsflis, flis fra returtrevirke, briketter, pellets eller avfall, for å nevne noen få. Matavfall har også vært særlig aktuelt som varmeressurs i det siste, siden man har innsett at man på denne måten kan utnytte en ressurs man ellers ikke hadde utnyttet seg av.

Elektrisitet: Produksjon av elektrisitet skjer ved at biomasse brennes for å varme opp vann til å drive en turbin.

Elektrisk kraft blir produsert i biokraftverk. Der blir biomassen brent, og energien blir overført som varmeenergi til vann. Vanndampen driver en turbin, som er koblet til en generator som genererer strøm. Slike anlegg er enda ikke bygget i Norge (SNL, 2012). De fleste biokraftverkene har dette som grunnprinsipp, men de kan ha variasjoner som påvirker virkningsgraden. Noen ulike typer anlegg er beskrevet her (fornybar.no).I tillegg kan biomasse brennes sammen med kull i kullkraftverk, noe du kan lese mer om her (fornybar.no). Les mer om en annen måte å generere strøm fra planter på (UngEnergi.no).

Biodrivstoff: Biodrivstoff er drivstoff laget av biomasse. Ofte er dette en mer miljøvennlig løsning sammenlignet med drivstoff fra fossile kilder, men her strides de lærde.

Biogass: Biogass kan framstilles av husdyrgjødsel på gårder, og gassen kan brukes til oppvarming eller drivstoff, i tillegg til at bonden får godt gjødsel.

Biogass produseres ved anaerob gjæring av vått organisk avfall. Anaerob vil si uten oksygen. Vått organisk avfall er for eksempel kloakkslam, matavfall og husdyrgjødsel. Det organiske materialet blir brutt ned av bakterier som lever uten tilgang på O ₂. Da får vi biogass, som består av ca. 60 % metan (CH ₄) og ca. 40 % karbondioksid (CO ₂).Metangass inneholder mye energi, som for eksempel kan brukes til drivstoff, produksjon av elektrisk strøm og oppvarming.Mange bønder har oppdaget nytten til husdyrgjødsel på sin egen gård. De samler opp husholdningsavfall og husdyrgjødsel i en stor, lufttett tank, der det blir varmet opp. Det ene sluttproduktet er biogass som kan brukes som oppvarming på gården, drivstoff i traktor og bil, eller gjøres om til elektrisk strøm. Det andre sluttproduktet er det som er igjen i tanken, nemlig god, luktfri gjødsel. Norske bønder er absolutt ikke alene om å ha slike anlegg på gårdene sine. I Kina finnes det 5-10 millioner gårder der biogassen blir brukt til for eksempel matlaging.Les også: Kumøkk - "bondens gull" (UngEnergi.no)Biogass kan brukes i transportsammenheng. Bruk av biogass i busser og taxier er relativt utbredt i de store byene i Norge.Metangass har en uheldig virkning på drivhuseffekten. Den er over 20 ganger verre enn CO ₂, så vi bør unngå å slippe den rett ut i atmosfæren. Da er det bedre at vi brenner den og utnytter varmeenergien. For å forurense minst mulig, bør vi passe på å brenne opp all metanet. Har man en ikke-optimert dieselmotor slipper du ut metan. I denne artikkelen beskrives en Volvo-lastebil som kombinerer metan og diesel (volvotrucks.com) for maksimalt utbytte. Her er en annen relevant artikkel om gassdrevne skip (Teknisk ukeblad) som har reduserte CO2-utslipp, men økte metanutslipp. Er det en miljøgevinst?Les også om biogassanlegget på Tingvoll sol- og bioenergisenter(UngEnergi.no).Utdypende artikkel: Biogass (UngEnergi.no).

Hydrogen: Biomasse kan brukes til å framstille hydrogen, et miljøvennlig drivstoff.

Hydrogen er en energibærer, og den kan brukes i brenselceller i kjøretøy. I dag blir hydrogen framstilt fra fossile kilder, men det er også mulig å bruke biomasse som råstoff. Da kan termofile bakterier fra planter danne hydrogen ved å bryte ned cellulose fra planter (treflis og halm). Å utvinne hydrogen fra biomasse er en mer miljøvennlig løsning enn å utvinne den fra fossile kilder, så forskerne jobber for å få dette til å lønnsomt på markedet Se vår film om hydrogen under. Film: UngEnergi

Les mer her: Hydrogen som energibærer (UngEnergi.no), Hydrogenbil (UngEnergi.no) og hydrogen fra biomasse (forskningsrådet.no).

Kjemikaler: Biomasse kan brukes i fremstilling av kjemikalier som vanligvis blir fremstilt av fossile kilder.

Biomasse inneholder kjemikaler vi kan ha nytte av. Hovedfordelen med dette er at de kan erstatte kjemikalier framstilt fra petroleum. Tre inneholder for eksempel den organiske forbindelsen lignin. Dette er et stoff som kan brukes som råmateriale i mange sammenhenger. Lignin kan brukes til å framstille vanillin. Det vil si at vaniljen i vaniljeisen du spiser, ofte kommer fra lignin, (emulgatorene i isen kommer også fra kjemikaler i trestokker). Lignin kan brennes, og da gir den oss mer energi enn når cellulose brennes. Ligninprodukter brukt i framstilling av sement kan bidra til reduserte CO ₂-utslipp.

Materiale: Som materiale kan biomasse for eksempel brukes til å lage møbler.

Blant annet kan man brenne flis for å varme opp bygninger, som i videoen under.

Film: UngEnergi

Alger som råstoff

Å bruke alger som råstoff til å produsere flytende biobrensel er et spennende prosjekt. Alger er både mikroalger (encellede organismer) og makroalger (tang og tare), og de er veldig effektive til å omdanne energi i fotosyntesen. 1 kg alger binder 2,2 kg CO ₂, og de vokser svært raskt. Målet er å utvinne et drivstoff til kjøretøy fra algene. Det forskes på billigere metoder for innhøsting av alger, og utvikling av mer oljeholdige alger. Man kan dyrke algene i store farmer, der de har god tilgang på vann og CO ₂. Disse farmene kan plasseres i nærheten av kraftverk og fabrikker som slipper ut mye CO ₂, så gassen kan bli brukt til å "mate" algene istedenfor å bli sluppet i atmosfæren, men dette er svært dyrt. I tillegg kan algene høstes inn fra havet (Teknisk ukeblad), og her har Norge et godt potensial. En fordel med dette er at det ikke bruker landareal.

Les også: SES - Tare i tankene? Eller tare på tanken? (UngEnergi.no)

Bioenergi og miljø

Er bioenergi CO ₂-nøytralt? Ikke helt. Selv om planten slipper ut like mye CO ₂ som den tar inn under fotosyntesen, blir det brukt energikrevende prosesser på veien fra frø til ferdig produkt. For eksempel går det an å lage biodrivstoff fra smør, men da må man tenke på at å lage smør fra melk krever energi. Et annet eksempel er at når plantene, f. eks sukkerrør, skal høstes inn, blir det brukt maskiner som bruker drivstoff. Energien som kreves er ikke nødvendigvis fornybar energi. Men selv om bioenergi ikke er CO ₂-nøytralt, er den helt klart mer miljøvennlig enn fossile energikilder.

Bønder kan produsere bioenergi, men det hender at situasjonen blir framstilt som om det står mellom mat eller energi: arealer som kunne blitt brukt til dyrking av mat, blir brukt til å dyrke biomasse til energiformål. Påstanden er feil. Bare 1% av matvarene som produseres i dag går inn i energiproduksjon. Det som skjer er at bøndene gjærer mais og får bioetanol. Restene av maisen går til dyrefor. Bøndene tjener ofte mye mer penger på å selge matprodukter og dyrefor, enn bioetanol. Et annet eksempel er raps. Det gir oss to produkter. Det første er olje som kan omdannes til biodiesel, og det andre er et proteinrikt stoff som blant annet kan brukes til å produsere kraftfôr. Dette fôret blir blant annet brukt til å fete opp dyr som vi i vesten spiser. Dyrene liker dette proteinrike stoffet mye bedre enn karbohydrater. Media liker å overdrive, og sier at "Biodrivstoff fører til matkrise!" men dette er ikke riktig. Ved å produsere biodrivstoff får du både mat og drivstoff!

Som nevnt blir den samme mengden CO ₂ planten tar inn i fotosyntesen, sluppet ut når den dør. På denne måten vil det være miljøvennlig å utnytte energien til et formål, istedenfor at planten bare råtner. Men for at dette skal være effektivt, bør biomassen være innom så mange ledd som mulig. For eksempel kan den gå gjennom en prosess der vi først utnytter kjemikalier, lager møbler eller etanol av det, før vi brenner den. På denne måten får vi utnyttet ressursen flere ganger.

Les også: Karbonfangst- og lagring (UngEnergi.no)

Bioenergi vs fossile energikilder

En av de viktigste grunnene til at bioenergi ikke er utbredt i større grad enn det er i dag, er på grunn av oljen (fossile energikilder). Man kan bruke bioenergi istedenfor olje, men oljen er mye billigere og enklere å fremstille. Før oljeeventyret startet, var det folk som forsket på bioenergi, men da oljen kom på 1960-tallet, ble all bioenergiforskningen lagt til side. Hva hender da når eventyret tar slutt? Forskere i USA og Tyskland har forsket på biomasse i mange år, men det er vanskelig siden det er usikkert om det er noe å tjene penger på. I det siste har de kommet frem til kjemikaler som kan erstatte petroleumskjemikaler, men det er for dyrt. Bioenergi er likevel det beste miljøalternativet av de to, ettersom man slipper å hente opp CO ₂ fra bakken og sende det ut i lufta. All CO ₂ en fra biobrenselet var her fra før.

Norge

Fram til 1900-tallet var ved den viktigste energikilden i Norge. I dag har vannkraft tatt over, men fortsatt finnes det hus der ved er den viktigste kilden til oppvarming. Ny teknologi har forminsket mengden partikler som slippes ut fra ovnene. Sammenlignet med resten av Norden bruker ikke Norge mye bioenergi. Det er beregnet at bruken av bioenergi i landet vårt utgjør en energimengde tilsvarende 4 % av det totale energiforbruket ( SNL 2008).

Les om vårt besøk på Tingvoll sol- og bioenergisenter (UngEnergi.no)

Verden

Bioenergi er antagelig den viktigste energikilden til minst halvparten av verdens befolkning. Spesielt i Afrika, Asia og Latin-Amerika er ved den viktigste kilden til oppvarming og matlagning. I framtiden ser det ut til at landene USA, Brasil, Malaysia, Indonesia, Argentina, Filippinene og Tyskland vil bli verdens største produsenter av biobrensel.

Fordeler

Miljøvennlig: Bioenergi er så å si CO₂-nøytralt. Når biomasse brennes, slipper det ut like mye CO₂ som den tok inn under fotosyntesen. For å sikre en stabil, bærekraftig utvikling er det viktig at det etterpå plantes nye trær og planter som tar inn like mye eller mer CO₂. Men når man for eksempel dyrker mais, kan det hende man bruker kunstgjødsel fra naturgass. På den måten blir ikke etanolen som blir framstilt, helt CO₂-nøytral. Men sammenlignet med fossile energikilder er dette miljøvennlig.

Utnytter ressurser: Når en plante dør, slipper den ut all CO₂en den tok inn mens den levde. Det vil derfor ikke spille noen rolle om vi høster inn vekstene for å utnytte dem, så lenge vi planter nye planter slik at vi får nytt biomateriale.

En god løsning: Det er ønskelig at all energi i fremtiden skal komme fra fornybar energi. Men på noen områder er ikke for eksempel vannkraft og vindkraft til noen nytte. Luftfart, skipsfart, og lastebiltransport over lange distanser kan ikke gå på elektrisk kraft eller hydrogen. Her er biodrivstoff kanskje den eneste miljøvennlige løsningen.

Utnytter restprodukter: Bioenergi gir oss en mulighet til å utnytte ressursene til det fulle. Avfall fra mat, planter, jordbruk og dyr, som ellers ville bli kastet, kan bli brukt til å lage bioenergi-produkter.

Ulemper

En betinget fornybar ressurs: En utfordring med bioenergi er at man ikke kan utnytte så mye man vil. Det må være igjen nok organisk materiale på jorda til at CO₂en som blir tilført atmosfæren i forbrenning av biomasse, blir tatt opp av andre planter igjen. Bare på denne måten er bioenergi en fornybar energikilde.

Økonomi: I forhold til olje er bioenergi svært dyrt, og derfor er det få som satser på det.

Avskoging og matmangel: Hvis vi ikke er forsiktige kan bioenergi forårsake avskoging, mat- og vannmangel, og andre sosiale og miljømessige konsekvenser. Befolkningstallet på jorda er i stadig vekst, noe som betyr at flere og flere skal ha mat. Det er viktig at vi finner en balanse mellom hvor mye av dyrkingen som går til mat og hvor mye som går til bioenergi. Media har en tendens til å overdrive på dette området. Dette er ikke et stort problem i dag!

Bevar regnskogen: "Jordas lunger" er allerede hardt utsatt for skogsdrift. Det er ikke ønskelig at enda flere arealer av den skal bli hogget ned for å bli brukt som biomasse, eller bli omgjort til dyrket mark.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordet bio betyr liv. Bioenergi er energi vi henter ut fra biomasse, eller planter og dyr om du vil. Slike materialer kan for eksempel være trær, gressvekster, tang, mais, avføring fra dyr eller hogstavfall. Det er ikke bare til oppvarming vi utnytter i biomassen, det er også mulig å bruke den til å produsere elektrisitet.

# data[].attributes.body
Les og skroll til flere fagsider nederst

# data[].attributes.attachment_link.description
Biomasse er trær og planter, organisk avfall fra husholdninger, landbruk og industri. Det er mye energi å hente i biomasse, og den er fornybar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jakten på den gode energi.
Energisenteret fyller 25 år og har i den anledning laget fem filmer om fornybar energi. Serien, som innholder vann- vind- bio- og solenergi, i tillegg til elektromagnetisk induksjon, har vi valgt å kalle «Jakten på den gode energi». Filmene som både er spennende og lærerike har mellomtrinnet og ungdomstrinnet i skolen som målgruppe. Likevel mener vi at de passer for alle og enhver!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kritikken har haglet det siste året mot regjeringens biodrivstoffpolitikk. I fjor var halvparten av biodrivstoffet i Norge laget av palmeolje, noe mange mener fører til rasering av regnskog.

Det handler om å lage biodrivstoff av rester fra industri, landbruk eller skogbruk, som for eksempel brukt frityrolje, slakteavfall eller skogsavfall, i stedet for palmeolje. Biodrivstoff laget av dette kalles avansert biodrivstoff.

Dette er avansert biodrivstoff:

Avanserte biodrivstoff (2. generasjon) framstilles av rester og avfall fra næringsmiddelindustri, landbruk eller skogbruk. Det anses som mer bærekraftig enn konvensjonselt biodrivstoff.

Konvensjonelle biodrivstoff (1. generasjon) fremstilles av råstoff som også kan brukes til å produsere mat eller dyrefôr, som palmeolje, raps, soya og sukker.

Andelen avansert biodrivstoff har økt betydelig det siste året. I 2017 var andelen på 25 prosent, mens hittil i år er 44 prosent av biodrivstoffet avansert.

I 2017 var 22,6 prosent av biodrivstoffet som ble omsatt i Norge avansert. 9 prosent var frityrolje og 11 prosent slakteavfall.

Bruken av palmeolje har gått betydelig ned det siste året, ifølge Drivkraft Norge, bransjeforeningen for selskaper som selger drivstoff og energi. Det eksakte tallet har de ikke ennå.

Kilde: Skattedirektoratet, Drivkarft Norge, Miljødirektoratet

Regjeringen har sagt at bruken av avansert biodrivstoff skal opp, mens palmeolje etter sigende skal fases ut fra 2020.

Men såkalt avansert biodrivstoff kan vise seg å bli nok et mareritt for klimaet - og for regjeringen, skal vi tro forskerne.

Forskyver klimaproblemet

Den britiske forskeren Chris Malins står bak en studie for Det internasjonale rådet for ren transport, som rådgir EU-kommisjonen om biodrivstoff.

- Det som ofte betegnes som avfall er ikke alltid en ressurser som bare kastes på dynga, sier Malins til NRK.

Restprodukter fra industrien, som olje og fett, brukes ofte i nye industriprodukter, i dyrefôr, eller blir brent for energiformål.

Det er i dag stort press for å få karakterisert ulike typer oljer som avfall, slik at de kan kvalifisere som avansert biodrivstoff.

- Derfor mener jeg personlig at man må være ekstremt forsiktig med å bruke avfall og biprodukter av olje og fett til å lage biodrivstoff. Ofte flyttes bare problemene fra ett område til et annet, sier Malins.

Når det kommer til brukt matolje, tror Malins denne kan brukes til biodrivstoff, fordi den som oftest ikke har andre formål. Også landbruks-, husholdnings- og skogsavfall kan lages biodrivstoff av på en bærekraftig måte, mener Malins.

Mener Miljødirektoratet feilinformerer

Halvparten av det avanserte biodrivstoffet vi brukte i fjor var laget av slakteavfall. Bjart Holtsmark, forsker i Statistisk sentralbyrå, mener det er bedre å lage såpe eller dyrefôr av det:

- Når vi fyller drivstofftankene med biodiesel av slakteavfall, må annen industri ty til palmeolje, noe som fører til økt avskoging. Det er på tide at vi begynner å studere slike indirekte effekter før vi bevisstløst hopper på nye ideer, sier Holtsmark.

Tvilsom miljøgevinst fra norsk skog i biodrivstoff

I fjor var sju prosent av det avanserte biodrivstoffet vi importerte tallolje, et avfallsprodukt fra papirindustrien. Men tallolje er også et sterkt etterspurt råstoff til lim og impregnering.

- Også her peker studier på at industrien må finne andre råstoffer med høyere klimagassutslipp, konstaterer SSB-forskeren.

Når det gjelder skogsavfall frykter Holtsmark at det kan svekke næringsinnholdet i skogbunnen, og dens evne til å lagre CO₂, dersom man i stor skala henter ut grener og topper etter hugst.

- Miljødirektoratet har gjennom mange år gitt mangelfull og villedende informasjon om konsekvensene av biodrivstoffsatsingen vår. Direktoratet har ikke i tilstrekkelig grad basert seg på oppdatert forskning.

Peker på EU-regler

Miljødirektoratet svarer at de forholder seg til strenge beregningsmetoder og bærekraftskriterier fra EUs fornybardirektiv. Slakteavfall som kan brukes i dyrefôr kan for eksempel ikke benyttes til avansert biodrivstoff.
- Betyr dette at Miljødirektoratet ikke har noe selvstendig ansvar for å undersøke klimanytten av biodrivstoff, så lenge vi følger EUs regler?
- Vi gjør en selvstendig vurdering av alle råstoff, og har tett kontakt med forskningsinstitusjoner og andre EU-land. Vi er blant annet partner i et forskningssenter som utvikler avansert norskprodusert biodrivstoff fra skogsavfall, sier sjefingeniør i direktoratet, Kaya Grjotheim.

Miljødirektoratet lover at de revurderer tidligere beslutninger dersom ny informasjon skulle tilsi at et råstoff ikke er bærekraftig.

Judit Sandquist forsker på biodrivstoff i SINTEF, men hun er ikke veldig bekymret.

- Avfallsoljer er oftest mer lønnsomt å bruke i tradisjonelle eller alternative oljebaserte produkter, og først når dette markedet er mettet vil eventuell overskuddsolje gå til biodrivstoff.

Sandquist er samtidig opptatt av at politikerne må sørge for at alle typer industri oppfyller bærekraftskriteriene for råstoff slik at vi unngår å forflytte klimautslippene fra en næring til en annen.

Avfall Norge er mer opptatt av at vi må bruke norsk avfall, noe de mener vil gi adskillig større utslippskutt.

- Problemet oppstår når vi importerer store mengder avansert biodrivstoff der vi ikke kjenner opphavet godt nok, eller mulige indirekte virkninger på avskoging og matproduksjon, sier fagrådgiver Jens Måge til NRK.

Klima- og miljødepartementet svarer at de er klar over utfordringene, og at de derfor vil satse på norskprodusert avfall hovedsakelig fra skogbruket.

- Flere norske aktører har lansert planer for avansert biodrivstoff basert hogstavfall, som i dag for det meste blir liggende igjen i skogen. Forskningen vi har i dag tilsier at det har god klimaeffekt å satse på økt bruk av rest- og biprodukt til bioenergi, sier statssekretær Sveinung Rotevatn.

I 2018 gjelder et krav om at 3,5 prosent av drivstoffet i veitrafikken skal være avansert biodrivstoff, og dette kravet skal trappes ytterligere opp, har klimaministeren varslet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mener regjeringens drøm om klimavennlig biodrivstoff er en illusjon

# data[].attributes.attachment_link.description
Kritikken har haglet det siste året mot regjeringens biodrivstoffpolitikk. I fjor var halvparten av biodrivstoffet i Norge laget av palmeolje, noe mange mener fører til rasering av regnskog. Det handler om å lage biodrivstoff av rester fra industri, landbruk eller skogbruk, som for eksempel brukt frityrolje, slakteavfall eller skogsavfall, i stedet for palmeolje.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Strøm fra vindmøller eller solceller kan lagres i et batteri og drive en elbil - det er enkelt å forstå, og kan allerede sees når en elbil kjører lydløst forbi.

Og med et veritabelt stup i prisene på spesielt solceller og batterier, har nettopp den løsningen satt seg fast i vår oppfatning av hvordan vi får gjort transportsektoren fri for fossile drivstoffene fram mot 2050.

Men selv om det kanskje er massevis av grønn strøm til overs, har elbilene - spesielt når det gjelder den tunge transporten - sine begrensninger. Og derfor er de fleste ekspertene enige om at flytende drivstoff basert på biomasse også må utvikles, slik at de på et tidspunkt kan brukes på like fot med andre grønne drivstoffer i transportsektoren.

Vi skal med andre ord kjøre på alt fra halm, tre, alger og avfall til husdyrgjødsel og andre organiske materialer, enten de nå er produsert spesielt til formålet eller er restprodukter - men her stopper også enigheten.
For i motsetning til den grønne strømmen, er det langt fra oppnådd en standard for hvordan biomasse best transformeres til et flytende drivstoff som kan brukes i en tradisjonell forbrenningsmotor.
Bare en enkel titt på variasjonen innen biodrivstoffer og deres spesielle karakteregenskaper, på de ulike teknologiene for å behandle biomassen, og på de resulterende flytende drivstoffene og mulige kombinasjonene av energikilder, er nok til å gjøre enhver ingeniør svett i panna.

Den beste teknologien, takk!

For skal man bruke bioetanol basert på tradisjonelle fermenteringsprosesser?

Skal man bruke planteoljer eller metanol basert på biogass, som deretter kan omdannes til biodiesel?

Eller hva med de såkalte elektro-drivstoffene, hvor hydrogen produsert ved hjelp av elektrolyse fra vindmøller og solceller, kombineres med biogass eller ren CO2 for deretter å bli omdannet til biodiesel eller bensin?

Og hvilke former for biomasse skal vi bruke? Skal det være halm, tre, alger, avfall eller noe helt annet, og hvor mye er det til rådighet? Hvilken prosess er mest miljøvennlig, og ikke minst økonomisk optimal? Kombinasjonene er utallige.
Og det er anselige mengder av de flytende biodrivstoffene som trengs. I et studium fra i fjor forutså det internasjonale byrået for fornybar energi (Irena) at behovet for flytende biodrivstoff til alle transportbehov vil firedobles fra 2015 til 2030, når det vil være omkring 500 milliarder liter, for deretter å komme helt opp i 1120 milliarder liter i 2050.
Dermed kan biodrivstoff på verdensplan fram mot 2050 komme til å levere omkring 25 prosent av all den energien som skal brukes til transport, også inkludert skip, fly og tungtransport.

Oversikt på gang

Derfor er den danske Energistyrelsen akkurat nå i gang med å skaffe seg en oversikt over de forskjellige teknologiene, forteller Andreas Moltensen fra departementets Center for Systemanalyse, Energieffektivitet og Global Rådgivning:

- Akkurat nå prøver vi å få et en oversikt, slik at vi kan gi et estimat over teknologien og kostnadsnivået. Men det vi vi kan se med én gang, er at vi kommer til å fortsette med å blande biodrivstoff inn i bensin og diesel i en hel del år framover, sier han.
Nettopp innblandingen har vært den løsningen som EU har tydd til for å få fart på utviklingen. Reglene er for tiden at det skal blandes inn 5,75 prosent biodrivstoff i all bensin og 7 prosent i diesel som brukes til landtransport.
Hovedsakelig har det innblandede biodrivstoffet bestått av 1.-generasjons bioetanol produsert av for eksempel sukker og mais, og biodiesel produsert av palmeolje.

Det må mer biomasse inn

I det kommende VE-direktivet (Vedvarende/fornybar Energi, over. anm), som skal gjelde fra 2021, forventes det at det blir satt fart på andelen av biomasse-produsert drivstoff og en nedgang i andelen av 1.-generasjons biodrivstoff. Alle er nemlig enige om at bærekraften i 1.-generasjons drivstoffer mildt sagt er tvilsom.

Det er en utvikling som både bransjeorganisasjonen Energi- og oljeforum og den kanadiske eksperten på biodrivstoffer Donald O'Conner støtter opp om. Han er den som står for Energistyrelsens teknologikatalog, og han mener at det er grunnlag for å øke prosentandelen av biodrivstoffer i de fossile drivstoffene, som for Europas vedkommende regnes i energiinnhold, mens resten av verden normalt regner i volum:

- Det er selvfølgelig noen tekniske barrierer i forhold til hva bilenes motorer kan tåle, men når vi ser på Europa, blandes det for tiden inn 5,75 prosent, i USA blander de gjerne inn 10 prosent, og i Brasil er de helt oppe på 27 prosent i bensinen. Men det innebærer også at vi må få fart på oljeselskapene og overbevise dem om at det er mulig å øke andelen, sier han, og kaller det danske energisystemet for unikt, fordi vi på så relativt kort tid har vært i stand til å flytte en stor del av energiforbruket bort fra rene fossile drivstoffer og over på strøm.

Strøm løser ikke alt

Men han mener også at strøm ikke er løsningen på alle utfordringene våre, og at det i høy grad vil bli bruk for flytende biodrivstoffer:

Fire typer flytende biodrivstoff

Biodiesel: Olje og fett omdannes til biodiesel via forestring eller hydrogenering. Oljene kan for eksempel komme fra raps eller brukt frityrolje.

Metanol: Biomassen forgasses, og gassen renses. Deretter kan gassen omdannes til metanol og diesellignende produkter som kan brukes i dieselmotorer og til flydrivstoff. Metanol kan også benyttes i drivstoff-strømceller.

Etanol: Bakterier omdanner sukker i biomasse til etanol, som kan inngå i bensinprodukter. For å øke virkningsgraden og løse opp vanskelige materialer som for eksempel tre, forbehandles massen med enzymer.

Electrofuel: Hydrogen produsert via elektrolyse kombineres med karbon i en Fischer-Tropsch-prosess. Karbonet kan komme fra forgasset biomasse eller direkte fra oppsamlet CO2.

- Elbiler, selv de med svært store batterier, vil ikke alltid være lykken for alle. Noen har bruk for større rekkevidde, og noen har ikke tålmodighet til oppladningen av batterier. Derfor er det nødvendig å øke andelen av flytende biodrivstoffer i den eksisterende bensinen og dieselen, sier han og peker utover det på tungtransport pluss fly og skip som områder der biodrivstoff ikke kan unnværes når fossile drivstoffer fases ut.

Hos det danske Energi- og oljeforum ser man også muligheter for å øke andelen i det eksisterende systemet, sier teknikk- og miljøsjef Michael Mücke Jensen:

- Vi vet at biodrivstoff kommer til å utgjøre en stigende andel av transportenergien fram mot 2030, spesielt når det gjelder den tungtrafikken. Men akkurat nå gjelder VE-direktivet bare til 2020, og vi kan se at den politiske usikkerheten gjør at investorene er tilbakeholdne med å investere i produksjon av flytende biodrivstoff og i stedet finner andre VE-prosjekter å investere i, sier han.

Hvorfor har vi ikke kommet lengre?

Det er altså enighet om at det skal skje noe - og det har det vært i årtier. I 2009 skrev danske Ingeniøren om akkurat de samme utfordringene som vi står med i dag. Meldingen fra forskerne og industrien var den gang at de teknologiske barrierer var overvunnet, og at de flytende biodrivstoffene var klare til å fjerne de fossile drivstoffene fra transportsektoren. Så hvorfor har vi da ikke kommet lengre?

Henrik Wenzel, som er professor på SDU med spesiale innen systemanalyse og bærekraft, har vært en del av debatten i ti år, og for ham er både økonomi og bærekraft avgjørende. Så når det handler om utnyttelsen av landets biomasse-ressurser, ser han heller at de forgasses og brukes direkte i transporten:
- De flytende biodrivstoffene som bioetanol er langt dyrere å produsere enn biogass - minst dobbelt så dyre. I tillegg er biogass en langt bedre brikke i det samlede puslespillet som får strøm-, varme-, transport-, avfalls- og landbrukssystemene til å henge optimalt sammen, sier han.
Et av problemene er ifølge Henrik Wenzel at produksjon av flytende biodrivstoff krever svært store anlegg for å bli lønnsom. Dermed må biomasse flyttes over store avstander, og det er ikke bra for CO2-regnskapet.

Professor: Bioetanol beste løsning

Men ikke alle er enige i den betraktningen. På Maabjergværket mellom Holstebro og Struer har planene om et fullskala anlegg for produksjon av bioetanol på grunnlag av halm, lenge ligget klar i skuffen.

Til tross for tilsagn om EU-tilskudd og oppmerksomhet fra private investorer, mangler prosjektet fremdeles en operatør som er parat til å drive verket.

En av dem som har bidratt til utviklingen av anlegg som dette, er professor Claus Felby fra Københavns Universitet (KU), og han ser bioetanol i kombinasjon med andre teknologier som den beste løsningen:

- Vi har jo sett hvordan vindmøller og solceller kan utvikle seg teknologisk, hvis bare det finnes støtteordninger som gir teknologien mulighet for å modnes kommersielt. I virkeligheten dreier det seg kanskje bare om at vi alle må betale 25 øre mer for en liter vanlig bensin, sier Claus Felby, og forklarer at en fabrikk hvor biomasse blir omdannet til etanol, også har en sidestrøm av ren CO2 som kan brukes til å produsere såkalt electrofuel.

Electrofuel: Hydrogen med karbon
Og nettopp electrofuel er det mange som ser som en av de teknologiske løsningene som skal få den nye typen drivstoff ned i pris og opp i produksjonsskala. Ideen er at strøm fra vindmøller og solceller omdannes til hydrogen via elektrolyse.
Det rene hydrogenet kan deretter kombineres med karbon, for eksempel i form av metan fra biogass eller CO2 fra etanol- eller biogassproduksjon. Resultatet er et drivstoff som både kan brukes i biler og fly. Men hvert prosesstrinn krever energi, og totalt sett er det med på å øke kostnadene ved electrofuel.

I IDAs Energivision 2050 pekes det også på electrofuel som et avgjørende drivstoff alle de stedene hvor strøm og batterier ikke klarer jobben. Det vil si at mesteparten av privatbilismen sannsynligvis blir rene elbiler, mens en mindre del kjører på electrofuel.

Når det gjelder skip, tog og fly, vil electrofuel utgjøre en langt større andel av drivstoffet i tanken.

Nye fabrikker på gang

Novozymes er en av de store aktørene på området for bioetanol. Bedriftens enzymer brukes i forbehandlingen av biomassen, slik at selve fermenteringsprosessen foregår mer effektivt. Derfor har Novozymes selvfølgelig også interessert i at kravene til innblanding av biodrivstoffer i bensin strammes inn.

Og mens produksjonen på Maabjergværket fremdeles ikke har kommet i gang, er det så smått i ferd med å komme gang i prosjekter i Europa. Den finske bedriften St1 har startet produksjonen på et anlegg som årlig skal produsere 10 millioner liter etanol basert på trefibrer. I tillegg kommer investeringen i et hydrogenanlegg i Göteborg, som skal brukes til å produsere 200 000 tonn bærekraftig diesel med produksjonsstart i 2020. Også i land som Slovakia og Romania planlegges det etanol-fabrikker.
Men utviklingen i Europa er kanskje småtterier i forhold til hva som planlegges i land som India, Kina og Brasil. I India er det vedtatt at all bensin i 2022 skal inneholde 10 prosent biodrivstoff, og det innebærer at det for tiden planlegges 22 fullskala produksjonsanlegg basert på trefibrer, med produksjonsstart i 2022.
I Kina er det også planer om 10 prosent biodrivstoffer i bensinen, og det skal derfor planlegges et demonstrasjonsanlegg i 2020 og et fullskala produksjonsanlegg i 2025. Også i Brasil satses det på 2.-generasjons biodrivstoffer, etter at man i årtier har produsert etanol fra sukkerrør.

Selv om store land som Kina og India skulle lykkes med å introdusere mer biodrivstoff innen transportsektoren, er det likevel ikke mye som tyder på at flytende biodrivstoffer kommer til å vippe elbiler av pinnen som den foretrukne grønne transportformen i Europa i løpet av de kommende årene.

Prisfall på batterier og et overskudd av vind- og solkraft gjør foreløpig den elektriske løsningen til vinneren.

Norske forhold

I Norge er det politisk enighet om å øke biodrivstoffandelen i veirafikken til 20 prosent innen 2020. Vi har imidlertid kommet forbi dette allerede.

Tall fra Skattedirektoratet viste i desember at det i løpet av de første ni månedene i 2017 ble omsatt 21 prosent biodrivstoff. Målet ble dermed trolig overoppfylt i 2017. Tallene for 2017 skal presenteres i april.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dette er årsakene til at flytende biodrivstoff ikke tar av

# data[].attributes.attachment_link.description
Strøm fra vindmøller eller solceller kan lagres i et batteri og drive en elbil - det er enkelt å forstå, og kan allerede sees når en elbil kjører lydløst forbi. Og med et veritabelt stup i prisene på spesielt solceller og batterier, har nettopp den løsningen satt seg fast i vår oppfatning av hvordan vi får gjort transportsektoren fri for fossile drivstoffene fram mot 2050.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fem av Sveriges største flyplasser begynner denne uka å blande inn biodrivstoff laget av brukt frityrolje når fly skal tankes.

Det statlige selskapet Swedavia har kjøpt inn 542 tonn med biodrivstoff, som nå er å finne i pumpene på flyplassene Arlanda, Landvetter, Bromma, Visby og Luleå.

Biodrivstoffet er produsert av brukt frityrolje og vil redusere CO2-utslippet med rundt 80 prosent i forhold til vanlig flydrivstoff, ifølge Swedavia.

Les også: - Hvert tredje fly kan bli forsinket i høytiden

- Fly må være en del av framtidas transport og de må være bærekraftige. På kort sikt er biodrivstoff den løsningen som kan gjøre mest nytte for klimaet og derfor er satsing på dette helt nødvendig, sier konsernsjef Jonas Abrahamsson.
- Med skogen vår som råvare har vi dessuten gode muligheter for innenlandsk produksjon av biodrivstoff i stor skala. Her fins det et potensial for en ny svensk industriell paradegren, sier han.
Les også: Flere passasjerer og fullere fly for SAS

# data[].attributes.attachment_link.title
Svenske fly skal tanke med gammel frityrolje

# data[].attributes.attachment_link.description
Det statlige selskapet Swedavia har kjøpt inn 542 tonn med biodrivstoff, som nå er å finne i pumpene på flyplassene Arlanda, Landvetter, Bromma, Visby og Luleå. Biodrivstoffet er produsert av brukt frityrolje og vil redusere CO2-utslippet med rundt 80 prosent i forhold til vanlig flydrivstoff, ifølge Swedavia.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Det startet høsten 2007 da jeg og min kjæreste skulle kjøpe oss en bil. (...) Siden vi var to lutfattige studenter ved Universitetet i Trondheim, måtte vi ha en billig bil som vi hadde råd til å bruke. En bil vi kunne kjøre fra A til B uten å måtte snu på krona før vi skulle vri om nøkkelen."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En passe gammel dieselbil og et ombyggingssett var det som skulle til for å kjøre i veg. Inge Wegge tikker inn rundt 15.000 km i året. På fire år har han spart over 100.000 kroner.

Broren Håkon planlegger å gjøre det samme. - Det er sjukt bra timebetaling. Og så er det bra for klimaet, mener han.

- Et paradoks

For brødrene Inge og Håkon Wegge blir det mange turer i løpet av et år. Og da mener de det er fint å kjøre klimavennlig.
Foto: Mona Wold / NRK

- Folk kommenterer at det lukter gatekjøkken bak bilen. Men det lukter jo av diesel også. Når noen sitter på med meg får de ofte lyst på burger, sier Inge Wegge og smiler.

Brødrene bor i Kabelvåg i Lofoten, og er entusiastiske ekstremsportsutøvere. De er alltid klare til å jakte på neste surfebølge eller fjelltopp med puddersnø.
- Det er jo et paradoks at de som driver mye med friluftsliv og er glade i naturen, også er de som forbruker mest på sportsutstyr og kjører på tur hver helg. Sånn sett er det fint for oss å kunne gjøre det vi liker på en mye mer miljøvennlig måte, mener Håkon.
Ombyggingssett

Brødrene har opparbeidet seg et stort lager av filtrert frityrolje, klart til bruk på bilen.
Foto: Mona Wold / NRK

For fire år siden investerte Inge Wegge i et gjør-det-selv ombyggingssett til 20.000 kroner.

- Klart det var en betydelig startkostnad, men jeg sparte fort inn igjen de pengene, sier han.

Inge mener at de aller fleste klarer å montere et slikt sett selv.
- Jeg brukte to dager på å få det til. Men hvis du klarer å skifte dekk, så klarer du dette. Det finnes de som lager sitt eget sett også, forklarer han.
I Lofoten er det blitt et gryende frityrbil-miljø. Etter at Inge bygde om sin bil, står det etter hvert flere andre biler som kjører på frityrolje parkert på surfestranda.

- Stor klimagevinst

Brødrene Wegge har en fast avtale om å hente brukt frityrolje hos den lokale kiosken i Kabelvåg. - Her har de den reneste oljen i området, og da går filtreringsjobben raskere, forklarer Inge.
Foto: Mona Wold / NRK

- Dette er utelukkende positivt, mener teknisk rådgiver i Zero, Bjørnar Kruse.
- Med gjenbruk av rapsolje, som disse guttene bruker, så er det tilnærmet 100 prosent klimagevinst, sier han.
Kruse legger til at denne løsningen nok passer best på langkjøring.

# data[].attributes.attachment_link.title
- Har spart 100.000 med frityrolje på tanken

# data[].attributes.attachment_link.description
En passe gammel dieselbil og et ombyggingssett var det som skulle til for å kjøre i veg. Inge Wegge tikker inn rundt 15.000 km i året. På fire år har han spart over 100.000 kroner. Broren Håkon planlegger å gjøre det samme. - Det er sjukt bra timebetaling.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Personvern og datalagring

Lagring og logging av data
Ved å besøke dette nettstedet lagres noen tekniske data om din internettforbindelse og nettleser. Disse data kan kategoriseres som følger:

Informasjonskapsler ("cookies") i din nettleser

Teknisk info på servere

Brukerinformasjon i databaser

Informasjonskapsler

Dette nettstedet bruker cookies/"informasjonskapsler" for å forbedre funksjonalitet og brukeropplevelse.

Teknisk info

Når du besøker et nettsted vil webserveren logge noe teknisk info som din IP-adresse, hvilken nettleser du bruker og tidspunktet for hver gang du forespør data fra serveren, altså når du klikker på en intern lenke og laster en ny nettside eller tilhørende data som skrifttyper, bilder, ulike script som kreves for at nettsiden skal fungere.

Disse dataene spares bare en viss tidsperiode for å kunne utføre feilsøking og feilretting i systemene, og deles aldri med avisens ansatte eller tredjepart.

Brukerinformasjon

Vi lagrer noe informasjon om deg som bruker. På dette nettstedet lagres ingen sensitiv informasjon, men enkel kontaktinformasjon som du gir fra deg når du oppretter en brukeronto eller kjøper tjenester i nettavisen vil lagres i våre databaser. Dette er nødvendig for å kunne levere tjenestene til deg. Disse dataene slettes når du sletter din brukerkonto.

Hvem lagrer vi data om?

Vanlige besøkende/lesere:

Hvis du besøker dette nettstedet uten å ha registrert en brukerkonto eller abonnement, lagres følgende data om deg:

Innloggede brukere og abonnenter:

Hvis du velger å opprette en brukerkonto og/eller abonnement på nettavisen, vil også følgende informasjon lagres om deg:
NB: Etter at data er slettet vil de likevel kunne spares i inntil 180 dager i backuper. Backuper lagres med høy sikkerhet og begrenset tilgang, og er nødvendig for å kunne drive feilsøking og ivareta brukerenes og datasystemenet sikkerhet.
Tredjepartsaktører

Her finner du informasjon om våre samarbeidspartnere:

Dine rettigheter:

Som bruker av dette nettstedet kan du kontakte avisen for å få dine data utlevert og/eller slettet.

Har du en brukerkonto/abonnement, kan du logge inn i din brukerprofil og laste ned dine lagrede data, samt slette din brukerkonto og tilhørende data når som helst.

Hvis du trykker AVVIS vil ingen informasjonskapsler lagres i din nettleser og ingen data om deg logges i våre databaser. Det betyr også at vi ikke kan vite om du har godkjent eller ikke, slik at du vil se denne advarselen på hver side du besøker. Teknisk informasjon (webserverlogger) vil likevel lagre din IP-adresse og nettleserinformasjon, men dise slettes fortløpende som beskrevet ovenfor.

Ved å besøke dette nettstedet vil noen data bli lagret. Dette er informasjon som er nødvendig for å kunne tilby tjenesten til deg.

Vi lagrer så lite data vi kan, så kort tid som mulig.

Noe gikk galt! Vennligst forsøk på nytt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Flekkefjæring fyller tanken på Lyngdal Inn

# data[].attributes.attachment_link.description
Ved å besøke dette nettstedet lagres noen tekniske data om din internettforbindelse og nettleser. Disse data kan kategoriseres som følger: Informasjonskapsler ("cookies") i din nettleser Teknisk info på servere Brukerinformasjon i databaser Informasjonskapsler Dette nettstedet bruker cookies/"informasjonskapsler" for å forbedre funksjonalitet og brukeropplevelse.

# data[].attributes.body
- Dyrt ifbm biodrivstoff fordi man må ha nye egne pumper
-øker avskogning
-ikke alle kan få like lett tilgang til dette
- øker lokal forurensning ved produksjonsområdene
-Ikke like god økonomisk gevinst for produsentene
- relativ lav produktivitet
-kan konkurrere med matproduksjon

# data[].attributes.body
-Miljøvennlig siden det er CO2-nøytralt
- Utnytter restprodukter
-Utnytter 2.generasjonsavfall
-Reduserer bruk av fossilt brennstoff
-Tryggere enn fossilt brensel - mindre eksplosivt
-Råstoff for bioenergi finnes det mye av (I norge)
- Kan bedre økonomi i distriktområder
- Lokalt produsert
- Kan være billigere å produsere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Beskrivelse

Bioenergi er energien som frigjøres når vi forbrenner materiale fra planter eller dyr. Trolig er bioenergi den mest brukte energiformen på jorda. I mange tusen år har vi mennesker laget mat og varmet oss ved bålet, og den dag i dag har om lag halvparten av jordas befolkning biomasse som sin viktigste kilde til oppvarming og matlaging.

Trebriketter, torv, søppel og husholdningsavfall kan utnyttes i langt større grad enn i dag, for eksempel i fjernvarmeanlegg. Energien som skapes i slike fjernvarmeanlegg kan brukes til oppvarming av boliger eller som drivstoff i busser og biler.

Oppgaver

Oppgaver før du ser filmen

Hva tenker du på når du hører ordet bioenergi? Skriv en kort forklaring av ordet.

Oppgaver til filmen

1. Nevn ulike former for biomasse du kjenner til.

2. Kan bioenergi sees på som en fornybar energikilde? Begrunn svaret.

3. Hvordan kan man hente energi fra søppel og kloakkslam?

4. Hvordan fungerer et fjernvarmeanlegg?

5. Hvorfor er metangass å foretrekke som drivstoff i stedet for fossil energi?

6. Forklar hvordan biomasse kan brukes som drivstoff i kjøretøy.

7. Hva er fordelen med biodiesel fremfor vanlig diesel?

Fordypningsoppgaver

1. Hvordan virker et fjernvarmeanlegg? Vis eventuelt med en skisse eller illustrasjon.

2. Hva slags biomasse kan benyttes i et fjernvarmeanlegg?

3. Hvor er det gunstig å plassere fjernvarmeanlegg?

4. Hva slags bioenergikilder brukes i Afrika, Asia og Latin-Amerika?

5. Hvilke fordeler er det for fattige land å bruke biomasse som energikilde?

6. Drøft på hvilken måte produksjon av biomasse til bruk som drivstoff også kan ha negative konsekvenser.

Ressurser

Bioenergi (fornybar.no)
Norsk Bioenergiforening

Læreplan

Naturfag etter 10. trinn

Mangfold i naturen

observere og gi eksempler på hvordan menneskelige aktiviteter har påvirket et naturområde, identifisere ulike interessegruppers syn på påvirkningen og foreslå tiltak som kan verne naturen for framtidige generasjoner.

Fenomener og stoffer

undersøke hydrokarboner, alkoholer, karboksylsyrer og karbohydrater, beskrive stoffene og gi eksempler på framstillingsmåter og bruksområder

forklare hvordan vi kan produsere elektrisk energi fra fornybare og ikke-fornybare energikilder, og diskutere hvilke miljøeffekter som følger med ulike måter å produsere energi på

Naturfag Vg1

Bærekraftig utvikling

undersøke en global interessekonflikt knyttet til miljøspørsmål og drøfte kvaliteten på argumenter og konklusjoner i debattinnlegg

Energi for framtiden

gjøre rede for ulik bruk av biomasse som energikilde

gjøre rede for forskjellen mellom energikilder og energibærere og en aktuell energibærer for framtiden

Samfunnsfag etter 10. årssteget

Geografi

gjere greie for indre og ytre krefter på jorda, rørsler i luftmassane, krinsløpet til vatnet, vêr, klima og vegetasjon og drøfte samanhengar mellom natur og samfunn

undersøkje korleis menneske gjer seg nytte av naturgrunnlaget, andre ressursar og teknologi i Noreg og i andre land i verda og drøfte premissar for berekraftig utvikling

undersøkje og diskutere bruk og misbruk av ressursar, konsekvensar det kan få for miljøet og samfunnet, og konfliktar det kan skape lokalt og globalt

# data[].attributes.attachment_link.description
Bioenergi er energien som frigjøres når vi forbrenner materiale fra planter eller dyr. Trolig er bioenergi den mest brukte energiformen på jorda. I mange tusen år har vi mennesker laget mat og varmet oss ved bålet, og den dag i dag har om lag halvparten av jordas befolkning biomasse som sin viktigste kilde til oppvarming og matlaging.

# data[].attributes.body
Bioenergi: Energi hentet fra biomasse

Biobrensel: når biomasse brukes som brensel som f.eks ved til oppvarming via peis

Biomasse: Energirike organiske forbindelser (dyr og planter), fornybar så lenge vi ikke overdriver bruken av ressursene. Ved, rester fra skogbruk, halm, husdyrmøkk, energivekster fra landbruk, matavfall, kloakkslam, gammel frityrolje

CO2-nøytral: Fordi det uansett blir brutt ned i naturen - sammen mengde CO2 slippes ut om vi utnytter energien eller ikke. MEN det krever energi å samle inn og bearbeide biomasse - så netto utslipp er ikke CO2-nøytral.

Fast biomasse: Ved, pellets, briketter, flis til oppvarming. Flis, bark kan foredles til briketter, pellets, trepulver

Biogass: Fra husdyrsmøkk og matavfall og søppelnedbrytning. Dannes CH4 - metan. Deponigass fra anaerob nedbrytning uten O2 tilgang. Energigjenvinning - drivstoff, oppvarming. Fjerner også en klimagass.

Biodrivstoff: etanol, metanol, biodiesel. Reduserer klimagassutslipp. Trenger ikke endre bilmotor om mengde bioalkohol er opptil 15%, men over den grensa må vi fikse mototren. Bioetanol - får fra gjøring av planters sukker/cellulose/stivelse ELLER fra biogass. Biodiesel fra plante/dyrefett. frityrolje, oljeavfall i fisk, fett fra slakterier o.l. Nye dieselmototrer kan gå på biodiesel uten endring. 1 genereasjon = direkte fra f.eks raps som er dyrket. Konkurrerer da med matproduksjon. 2 generasjon er fra avfall. ingen konkurranse - bedre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Norsk dokumentarserie (1:4) Bioenergi. Norge har hatt rik tilgang på energi fra vannkraft og olje. Men når det gjelder nye energiformer, hvordan ligger vi an da?