# data[].attributes.body
Engelsk filosof, liberal politiker og medlem af parlament.

Hans etik er inspireret af Bentham.

# data[].attributes.body
Når vi skal udregne en handlings konsekvenser, skal vi i følge Bentham se på fire forhold:

Intensitet
Varighed
Sandsynlighed
Omfang (antal personer)

Når vi skal udregne en handlings konsekvenser, skal vi i følge Mill se på disse fire forhold:

Intensitet
Varighed
Sandsynlighed
Kvalitet

# data[].attributes.body
defineres som det der frembringer mest lykke

# data[].attributes.body
lyst eller behag

# data[].attributes.body
Utilitarisme, af John Stuart Mill, er et essay skrevet for at yde støtte til værdien af ​​utilitarisme som en moralsk teori og at reagere på misforståelser om det.

# data[].attributes.body
Smerte eller ubehag

# data[].attributes.body
I visse situationer kan utilitarisme ikke fortælle os, hvad vi skal gøre. Fx hvis et æsel har to lækre bunker af hø og skal vælge, hvilken den skal spise, så vil den ikke kunne vurdere hvilken at vælge imellem. Æselet vil derfor dø af sult.

# data[].attributes.body
der skal fokuseres på kvaliteten af lystoplevelser. Du skal ikke altid gør det som gør flest gladest, men det som har den bedste kvalitet. Fx hvis du er lære skal dine elever læse digte istedet for tegneserier, fordi de får mere ud af digte.

# data[].attributes.body
der kan opstilles generelle regler, som man oftes skal handles udfra. Dvs man opstiller den almene regel: man må ikke lyve, fordi man har overvejet hvorvidt det at lyve oftest frembringer lykke eller ulykke. Hvis man efterfølgende lyver er det uetisk.

# data[].attributes.body
Der kan ikke opstilles almene regler, såsom man må ikke dræbe, man skal altid overveje hvilken handling der vil frembringe mest nytte

# data[].attributes.body
Alles lyst og smerte tæller lige meget, og din egen lyst/smerte tæller ikke mere end en fremmedes

# data[].attributes.body
Mill definerer utilitarisme som en teori baseret på princippet om, at "Handlinger er rigtige i forhold til hvor meget de fremmer lykken og forkerte i den udstrækning, de frembringer det modsatte af lykke."(l.2-4)

Mill definerer lykke som fornøjelse og fravær af smerte.

# data[].attributes.body
Han hævder, at fornøjelsen kan afvige i kvalitet og kvantitet, og at fornøjelser, der gavner ens læren og viden, bør vejes tungere end simple fornøjelser. "Det vil være absurd, at vurderingen af glæde skulle bero alene på kvantitet, mens kvalitet betragtes ligesåvel som kvantitet ved vurderingen af alt andet (l.7-9)

# data[].attributes.body
Det er meget svært at overskue intensiteten, varigheden og sandsynligheden for den lyst eller lykke, som en handling frembringer.

# data[].attributes.body
Det ville være moralsk rigtigt ifølge et utilitaristisk synspunkt at straffe en uskyldig person, hvis handlingens samlede nyttige konsekvenser, er mere end hvad den uskyldige person kommer til at føle.

# data[].attributes.body
Singer's primære argument for at vi har pligt til at hjælpe folk verden over er baseret på lighedsbegrebet. Alles lyst og smerte tæller lige meget og vi er forpligtet til at hjælpe folk ligemeget, hvor i verden de befinder sig.

# data[].attributes.body
Derudover argumenterer Mill for, at menneskers opnåelse af mål og mål, som dydigt liv, skal regnes som en del af deres lykke.

"Også her føler Utilitarismen advokater sig ofte nødsaget til at svare på sådanne indvendinger: at der forud for handlingen ikke er tid til at beregne og afveje forskellige handlingers virkning på den generelle lykke." (15-17)

Mill mener at der ikke er tid til stå og tænke på intensiteten, varigheden, sandsynligheden og omfangen

Til dette kommer Mill også med et eksempel omkring hvordan man heller ikke kan lade alle vores handlinger lede af fx kristendommen, da der ikke er tid til, at læse både det gamle og det nye testamente igennem.

# data[].attributes.body
Med maximin-strategien vil man forsøge at maksimere tildelingen af goder for den dårligst stillede samfundsgruppe. Det hænger sammen med Mills kvalitet begreb, selvom den rigeste gruppe består af flest mennesker, vil de ikke have den samme kvalitet af lykke, hvis de fik lidt flere penge som den fattige.

# data[].attributes.body
Jeremy Bentham var en engelsk filosof. Bentham er kendt for at have udviklet den konsekvensetiske filosofiske retning utilitarisme. Bentham var også en tidlig forkæmper for dyre-rettigheder og kvinderettigheder

# data[].attributes.body
Al menneskelig erkendelse er social konstrueret og en objektiv sandhed er umulig. Det hænger sammen med Benthams filosofi om, at der ikke findes en rigtig handling, men alt skal overvejes vha nyttekalkulen.