# data[].attributes.body
Primære vs sekundære
Formelle vs uformelle
egengruppe vs fremmedgruppe
konkrete vs abstrakte

# data[].attributes.headline
intersubjektiv orientering: Lærerens perspektivbevidsthed kan fremme elevers følelse af at have værdifulde perspektiver

# data[].attributes.subject
intersubjektiv orientering: Lærerens perspektivbevidsthed kan fremme elevers følelse af at have værdifulde perspektiver

# data[].attributes.body
Læreren skal være bevidst om hvilket perspektiv han/hun ser det fra, men samtidig forstå elevens perspektiv.

# data[].attributes.body
Skabe en positiv virkelighed, fordi verden er en social konstruktion

Handler om måden du tilgår problemerne på

# data[].attributes.body
Søge efter at forstå den anden og dens synspunkt.

# data[].attributes.body
Er et udtryk for at holde øje med kropsholdninger og små mellemmenneskelige kropssprogslige bevægelser for bedre at kunne aflæse personer og dermed respondere bedre på situationen. Spændte muskler, modsatand etc. er tegn på dissonans.

# data[].attributes.body
Der er ofte stort fokus på de to første elementer, men det kropslige spiller i de fleste tilfælde en lige så stor rolle, da vores måde at indtage et rum spiller en rolle i forhold til vores ethos (troværdighed)

# data[].attributes.body
Modellen afspejler intensiteten af en persons følelser over tid og illustrerer følelseskurven hos én, der har haft en følelsesmæssig reaktion, men som er kommet til ro igen.

# data[].attributes.headline
Anerkendelse og ros skal/kan ses som to forskellige ting

# data[].attributes.subject
Anerkendelse og ros skal/kan ses som to forskellige ting

# data[].attributes.body
En bevidsthed om at verden er en social konstruktion som vi som mennesker er medkonstruktører af, og derfor har et ansvar/mulighed for at skabe den bedste virkelighed

# data[].attributes.headline
Problemadfærd, konfliktløsning og mobning. 

# data[].attributes.subject
Problemadfærd, konfliktløsning og mobning. 

# data[].attributes.body
Mobning: to syn om hhv aggressivitet og svaghed vs. sociale udstødelsesdynamikker
Problemadfærd = belastnings tyngde + hyppighed + varighed + antal

# data[].attributes.headline
Mobning forstået som et møde mellem aggressivitet og svaghed

# data[].attributes.subject
Mobning forstået som et møde mellem aggressivitet og svaghed

# data[].attributes.body
Man lyser på det, man vil have mere af - fokus på det gode, for at fremme det gode

# data[].attributes.body
Den asymmetriske magtforhold
Lærerens bevidsthed om spørgsmålstyper

# data[].attributes.headline
Den ægte samtale: En samtale med så meget ro på relationen, at der kan fastholdes et fokus på kommunikationsindholdet

# data[].attributes.subject
Den ægte samtale: En samtale med så meget ro på relationen, at der kan fastholdes et fokus på kommunikationsindholdet

# data[].attributes.body
- Galtungs konfliktrekant
- Den affektregulerede model
- Kommunikationstrekanten
- Konflikttrappen

Socialkonstruktionisme (GERGEN): → Metateori, som er koblet med anerkendelse. Drømmens fravær afgrænser systemet. Gennem sprog, hvad de kan, ikke fokusér på deres fejl.

Dialektiske (HEGEL): → Metateori, hvorpå schibbye bygger sit syn på anerkendelse. Anerkende den anden aktørs perspektiv.
→ Mennesker er til og bliver gennem gensidige påvirkninger
→ Menneske-i-relation
→ Menneskelighed er intersubjektivt (Mennesker har universelle træk) → Vi bliver gensidigt påvirket.

Eksistentialisme: (HELDEGGER)
→ Beskæftiger sig med værensspørgsmål
→ Mennesket er til
→ Mennesket har en essens

# data[].attributes.body
To hovedtyper:

Symmetriske
- Baseret på lighed med hensyn til de positioner som deltageren indtager i den løbende kommunikation

Komplementære:
- Er præget af ulighed i forhold til de positioner som aktørerne indtager (fx lærer-elev)

# data[].attributes.body
1. Det ontologiske perspektiv - den menneskelige virkelighed kan forstås som mennesker i kommunikation.

2. Det epistemologiske (erkendelsesteoretiske) perspektiv - Den menneskelige erkendelse opfattes som grundlæggende kommunikation. Sprog forstås som det vigtigste kulturelle redskab.

3. Det metodologiske perspektiv - en konkret professionel kommunikationsform. Fx lærer og elev i klasserummet.

De kan ikke stå alene, men der forekommer en dobbelthed.

# data[].attributes.headline
Dialektisk anerkendelse --> lytning, forståelse, accept, tolerance, bekræftelse 

# data[].attributes.subject
Dialektisk anerkendelse --> lytning, forståelse, accept, tolerance, bekræftelse 

# data[].attributes.headline
relationen i skolen er asymmetrisk hvilket er en betingelse for læring - kræver et ansvar 

# data[].attributes.subject
relationen i skolen er asymmetrisk hvilket er en betingelse for læring - kræver et ansvar 

# data[].attributes.headline
Verbal, nonverbal og paraverbal kommunikation

# data[].attributes.subject
Verbal, nonverbal og paraverbal kommunikation

# data[].attributes.body
Liniære, cirkulære, refleksive, handlingsafklarende

# data[].attributes.body
Når man møder et nyt menneske er man åben i sin kommunikation. Man er åben i sin kommu og i sit kropssprog.

# data[].attributes.headline
Det intersubjektive rum - En grundindstilling for at forstå mennesker og deres indbyrdes relation med hinanden. Man bliver nødt til at iagttage børn i den kontekst de befinder sig i. 

# data[].attributes.subject
Det intersubjektive rum - En grundindstilling for at forstå mennesker og deres indbyrdes relation med hinanden. Man bliver nødt til at iagttage børn i den kontekst de befinder sig i. 