# data[].attributes.body
Nobelpriset i kemi går i år till en duo som arbeta med gensaxen Crispr. Detta är ju något som vi pratar om i biologien just nu då vi arbetar med genteknik.

Biologi och kemi är områden som ligger nära varandra och biokemi är ett området där man försöker påverka och ta red på hur olika biologiska sammanhang styrs och påverkas av kemiska mekanismer.

Nedan kan du se varför Nobelkommittén valde att tilldela dessa priset 2020.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Förut var det tidsödande och ibland omöjligt att förändra gener i celler. Men med hjälp av Emmanuelle Charpentier och Jennifer Doudnas gensax CRISPR/Cas9 går det numera att förändra livets kod inom loppet av några veckor.

-Jättekul, jag förväntade mig inte riktigt att de skulle vinna. Jag trodde det skulle dröja lite till, men det är jättekul, säger Jessica Abbott, universitetslektor i evolutionär ekologi, Lunds universitet.

Charpentier vid Umeå universitet

Emmanuelle Charpentier är 51 år och född i Frankrike, men hon var verksam vid Umeå universitet när hon gjorde sin banbrytande upptäckt.

-Det är en stor stund för oss, men speciellt för Emanuelle, säger Mikael Elofsson, biokemist vid Umeå Universitet.

Upptäckten av gensaxen var oväntad. När Emmanuelle Charpentier studerade bakterien Streptococcus pyogenes, upptäckte hon en tidigare okänd molekyl, tracrRNA. Hennes kartläggningar visade att tracrRNA är en del av bakteriers uråldriga immunförsvar, CRISPR/Cas, som oskadliggör virus genom att klippa sönder deras DNA.

Charpentier publicerade upptäckten 2011.

- Det finns en enorm kraft i gensaxen, som angår oss alla. Den har inte bara revolutionerat grundvetenskapen, utan även växtförädlingen, och kommer att leda till nyskapande medicinska behandlingar, säger Claes Gustafsson, ordförande i Nobelkommittén för kemi, i ett pressmeddelande.

Doudna biokemisten

Senare under 2011 inledde hon ett samarbete med Jennifer Doudna, en biokemist med stor kunskap om RNA. RNA är det kemiska ämnet som bland annat fungerar som en budbärare mellan generna och de proteiner som generna kodar för.

Tillsammans lyckades de få gensaxen från bakteriens immunförsvar att fungera i ett provrör.

Sedan Charpentier och Doudna upptäckte gensaxen CRISPR-Cas9 2012 har användningen av den fullkomligt exploderat. Den har bidragit till mängder av viktiga grundvetenskapliga upptäckter och växtforskare har kunnat framställa grödor som motstår mögel, skadedjur och torka.

-De har upptäckt hur livets budbärare fungerar, säger Sara Snogerup Linse, professor i fysikalisk kemi vid Lunds universitet.

Jennifer Doudna är 56 år gammal från Washington, D.C, i USA.

Möjligheter och risker

Inom medicinen pågår många kliniska prövningar av nya terapier mot cancer och gensaxen skulle kunna göra det möjligt att bota svåra genetiska sjukdomar i framtiden.

Men det finns också risker med den nya tekniken.

-Vi måste fråga oss, vad vill vi uppnå med de här tekniken? Vi kan nu förändra mänskligt dna, vi kan förändra saker som inte längre är etiskt försvarbara, säger Johan Rockberg, docent i riktad evolution på KTH.

Emmanuelle Charpentier och Jennifer Doudna är den sjätte respektive sjunde kvinnan att få Nobelpriset i kemi. Den första var Marie Curie 1911.
Artikeln uppdateras.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nobelpriset i kemi går till duo för gensaxen Crispr

# data[].attributes.attachment_link.description
Förut var det tidsödande och ibland omöjligt att förändra gener i celler. Men med hjälp av Emmanuelle Charpentier och Jennifer Doudnas gensax CRISPR/Cas9 går det numera att förändra livets kod inom loppet av några veckor. -Jättekul, jag förväntade mig inte riktigt att de skulle vinna.

# data[].attributes.body
Här får du förklarat vad priset innebär och hur du påverkas av Nobelpriset.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Årets Nobelpris i kemi har inte bara fått ris att sluta suga upp giftig arsenik utan kan även betyda slutet för malariamyggor.

- Tack vare verktyget skulle vi kunna bota vissa ärftliga sjukdomar som idag inte har någon behandling, säger Victoria Dyring, programledare för Vetenskapens värld.

Nobelpriset i Kemi 2020 går till Emmanuelle Charpentier och Jennifer Doudna för utvecklingen av den träffsäkra gensaxen CRISPR-Cas9.

Hör hur du påverkas av priset i klippet.

Hittat språk- eller faktafel i texten? Skriv och berätta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Årets Nobelpris i kemi har inte bara fått ris att sluta suga upp giftig arsenik utan kan även betyda slutet för malariamyggor. - Tack vare verktyget skulle vi kunna bota vissa ärftliga sjukdomar som idag inte har någon behandling, säger Victoria Dyring, programledare för Vetenskapens värld.

# data[].attributes.body
Här finns en dokumentär som förklara med kring vad själva gensaxen Crispr gör och hur den fungerar.

# data[].attributes.body
På denna sida kan du läsa mer om Nobelpriset.

# data[].attributes.attachment_link.title
The official website of the Nobel Prize - NobelPrize.org