# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Solen är motor i vattnets kretslopp

Nästan all energi kommer från solen. Solen tillför hela tiden ny energi till jorden, vilket i sin tur påverkar massor med processer på jorden. Det är energi från solen som driver vattnets kretslopp och som får vindarna att blåsa, vilket i sin tur ger vågor på haven.

Vindar uppstår när energi från solen sätter fart på luften i atmosfären. Först värmer solen jordytan, som i sin tur värmer luften precis ovanför. Den värmda luften stiger uppåt eftersom varm luft är lättare än kall. Undertrycket, eller tomheten, som skapas på platsen där luften steg gör att annan luft sugs dit: luften rör sig och vindar skapas.

Solen driver även vattnets kretslopp. När vattnet värms upp i sjöar och hav avdunstar det och bildar vattenånga som stiger uppåt i atmosfären. På högre höjder är det kallare och där kondenserar vattnet till små vattendroppar som bildar moln.

När molnens vattendroppar blivit tillräckligt stora och tunga faller de som nederbörd. Nederbörd kan antingen vara regn, snö eller hagel. En del av vattnet samlar sig efter hand till bäckar och älvar som så småningom rinner ut i sjöar och vidare till havet.

En del av vattnet infiltreras in i marken där den kan tas upp av växter som en del av fotosyntesen (se nedan). Vattnet i växterna kan antingen ätas upp av djur och människor eller avdunsta. När vatten avdunstar från växter kallas det att det evaporerar.

Fotosyntes och förbränning

Gröna växter kan omvandla koldioxid och vatten, tillsammans med ljusenergin i solens strålar, till druvsocker (glukos) och syrgas. Reaktionen kallas för fotosyntes.
Fotosyntes: ljusenergi + koldioxid + vatten >> druvsocker + syrgas
Koldioxiden tar växterna från luften genom klyvöppningarna, som sitter på undersidan av bladen. Vattnet suger växten upp ur marken med hjälp av rötterna. Ljusenergin samlas in med hjälp av ämnet klorofyll, som är det som ger växterna deras gröna färg. Från druvsockret bygger växterna upp organiska biomolekyler: kolhydrater, fetter och proteiner.

Fotosyntesen är otroligt viktig, eftersom den ger människor och andra djur det syre som vi andas och kemiska energi, i form av mat. När vi äter sallad är det solens energi vi får i oss!

Människor och andra djur använder syret för att kunna förbränna maten i kroppen (även växter har en förbränning, så de behöver också syre, men det räcker ändå till oss också). När vi äter omvandlas kolhydraterna tillsammans med syrgas från luften vi andas till koldioxid, vatten och frigjord energi som cellen kan använda. I kroppen kallas reaktionen för cellandning, som är som en bakvänd fotosyntes. Samma reaktion sker när vi eldar ved och andra bränslen. Då kallas den förbränning.
Förbränning: druvsocker + syrgas >> koldioxid + vatten + värme
När växter används som bränsle kallas de biobränsle. Biobränslen kan ersättas med ny växtlighet som tar upp den koldioxid som släpps ut vid förbränningen. Kolet cirkulerar alltså ständigt i ett kretslopp där ingenting försvinner, utan allt finns kvar.

Andra växter har lagrats i marken i miljontals år och bildat fossila bränslen. När de förbränns frigörs koldioxid som inte har varit i atmosfären på mycket länge, vilket förstärker växthuseffekten. På så sätt förändras klimatet.
> Läs mer om växthuseffekten här > Till alla Naturskyddsföreningen i skolans faktablad

# data[].attributes.attachment_link.title
Faktablad: Vattnets kretslopp och fotosyntesen

# data[].attributes.attachment_link.description
Nästan all energi kommer från solen. Solen tillför hela tiden ny energi till jorden, vilket i sin tur påverkar massor med processer på jorden. Det är energi från solen som driver vattnets kretslopp och som får vindarna att blåsa, vilket i sin tur ger vågor på haven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/K2.7-Vattnets-egenskaper-del1.mp3

Vatten är ett kemiskt ämne med flera speciella egenskaper. Dessa egenskaper är en av orsakerna till att det finns liv på jorden. Flera av dessa egenskaper beror på vattenmolekylens struktur.

Vattenmolekylens atomer sitter inte i en rät linje utan i en vinkel (se bilden). Syreatomen kommer att ha en lite större negativ laddning och väteatomerna en lite mer positiv laddning. Det innebär att den negativa laddningen och de positiva laddningarna inte är på samma ställe. Vattenmolekylen har en negativ och en positiv sida. Det kallas att molekylen är polär.
Vattnets speciella egenskaper:

Ytspänning

På grund av att vattenmolekylen är polär dras de till varandra. En vattenmolekyls positiva del dras till en annans negativa. Vid ytan på vattnet blir detta extra tydligt. Ytspänningen ger vattnet en seg yta. Ytspänning gör att vissa insekter kan springa på vattenytan och att nålar flyter på ytan.

Kapillärkraft

I ett glas med vatten kan du se att vattnet kryper upp lite längs kanterna. Ifall du varit på sjukhus och lämnat blodprov används smala rör som suger upp blodet automatiskt. Detta beror på att den polära vattenmolekylen påverkas av andra polära molekyler i glasets sida.

Denna egenskap använder växter och träd till att suga upp vatten i sina kärl. Från rötterna ända upp till växterna och trädens toppar.

Lika löser lika

Bild: Oskar Uggla / UgglansNO
Vattnets polära egenskap gör att det endast löser sig med andra vätskor som är polära. Ett talesätt i kemin är att lika löser lika. Om du till exempel blandar vatten med matolja kommer vätskorna att lägga sig i två lager på varandra. Vattenmolekylen är polär medan oljemolekylen inte är det. Dessa två är inte lika och därför löser de sig inte med varandra.

Vattnets densitet

Vatten i fast form, alltså is, har lägre densitet än vatten i flytande form. Det är en väldigt sällsynt egenskap hos kemiska ämnen. På vintern fryser sjöar uppifrån och ner. Isen lägger sig ovanpå vattnet och inte nere vid botten. Detta är en förutsättning för att organismer ska överleva vintern.
Bild: Oskar Uggla / UgglansNO
Vatten har som högst densitet vid fyra grader. Det innebär att när vattnet är fyra grader är det som tyngst och sjunker till botten. I en sjö är det därför alltid fyra grader vid botten. Inte så skön badtemperatur för en människa men helt okej för en fisk.

https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2020/11/k2-8-vattnets-egenskaer2.mp3

Värmekapacitet

Bild: Oskar Uggla / UgglansNO
Vatten har hög värmekapacitet. Det innebär att det tar lång tid att värma och kyla vatten. Den bidrar till att temperaturskillnaderna på jorden jämnas ut och att vädret blir stabilare. Denna egenskap gör också att varmt vatten från Golfströmmen värmer upp Norden vilket gör att vi får ett mildare väder. Utan Golfströmmen skulle vi ha ett klimat som på Grönland.

Förmåga att lösa andra ämnen

En lösning är när ett fast ämne är löst i en vätska. Lösta ämnen i vatten syns inte alltid eftersom de är uppdelade i så små delar men ämnena finns ändå där. Tänk dig att du rör ner sockerbit i en kopp te. Sockerbiten syns inte men det smakar sött.

I vatten kan det finnas gaser lösta. Det är nödvändigt för fiskarna eftersom de andas syre och inte vattenmolekyler. Kallt vatten löser mer gas än varmt vatten. När kallt vatten värms upp kommer gasen i vattnet att lämna i form av små bubblor.

I vatten kan det finnas gaser lösta. Det är nödvändigt för fiskarna eftersom de andas syre och inte vattenmolekyler. Varmt vatten löser mer gas än kallt vatten. Ställ in ett glas vatten i kylskåpet så kommer du se luftbubblor sitta på insidan av glaset när det kylts av.

I kroppen finns det många viktiga lösningar med vatten i huvudrollen till exempel urinen som för ut ämnen kroppen inte behöver. En annan viktig funktion med vatten i huvudrollen är blodet som transporterar runt syre i kroppen. Blodet består till största del av vatten.

Många viktiga ämnen till exempel mineraler, är lösta i vatten. Detta är livsviktigt för alla växter som tar upp dessa med sina rötter.
Bild: Pxhere / CC0 Allmängods Fördjupning: Uppgifter:
Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan.

# data[].attributes.attachment_link.description
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/K2.7-Vattnets-egenskaper-del1.mp3 Vatten är ett kemiskt ämne med flera speciella egenskaper. Dessa egenskaper är en av orsakerna till att det finns liv på jorden. Flera av dessa egenskaper beror på vattenmolekylens struktur. Vattenmolekylens atomer sitter inte i en rät linje utan i en vinkel (se bilden).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/K1.4-Atomen.mp3

Naturens byggstenar kallas atomer. Det finns 92 olika naturligt förekommande atomsorter och ytterligare 23 som är tillverkade i laboratorium. Varje unik atomsort kallas grundämne. Allt som finns omkring dig är uppbyggt av atomer.

Du kan jämföra atomer med din legosamling hemma. Varje unik legobit motsvaras av ett grundämne. Du kan med hjälp av olika legobitar bygga olika modeller. Du kan plocka isär modellen och bygga upp något nytt med samma bitar.

Naturen bygger upp universum med hjälp av olika grundämnen och använder samma atomer om och om igen. De atomer som du består av har använts många gånger förut i andra kombinationer.

Atom betyder odelbar eftersom den grekiske filosofen Demokritos som första hittade på begreppet atom, ansåg att atomen var odelbar.

Idag vet vetenskapen att atomen består av mindre delar. Atomens delar:

Protoner - Positivt laddade. Finns i atomkärnan.

Neutroner - Neutralt laddade. Finns i atomkärnan.

Elektroner - Negativt laddade. Åker runt atomkärnan i elektronskal.

En atom är väldigt liten och består till största delen av ingenting. Om atomkärnan vore stor som en golfboll skulle de första elektronerna cirkulera runt kärnan ungefär en kilometer bort.

Grundämnen har olika egenskaper till exempel storlek, vikt m.m. Grundämnena är indelade i grupperna : metaller, halvmetaller och ickemetaller. De flesta grundämnen tillhör gruppen metaller (80%). För att få kalla sig metall måste grundämnet leda ström och värme, glänsa och kunna smidas. Exempel på vanliga metaller är järn, aluminium och koppar.

Grundämnen har olika antal protoner, neutroner och elektroner. Det är antalet protoner som gör att det blir ett unikt grundämne. I syre har atomen åtta protoner men i kväve har den sju stycken. Både antalet neutroner och elektroner kan variera utan att det blir ett annat grundämne.

En kemisk förening är ett ämne som består av flera olika grundämnen som sitter ihop. De allra flesta kemiska ämnen människan känner till är kemiska föreningar. En kemikalie är en kemisk förening som är tillverkad av människor. Ett exempel på en kemikalie är tvättmedel, godis och bensin.

Kemiska tecken - Alla grundämnen har en förkortning, ett kemiskt tecken. Det kemiska tecknet är unikt för varje grundämne och består av en stor bokstav (versal) och ofta en liten efter (gemen). I ett periodiskt system finns de kemiska tecknen samlade.

Hemsida - naturkunskap.org: Atomer

Film - naturlikt.se: Atomens delar (youtube, svenska, 0.47)

Film - naturlikt.se: Atomer, grundämnen & kemiska föreningar (youtube, svenska, 6.45)

Film - caykh: The scale of universe 2 (youtube, engelska, 3.23)

Film - Ted-ed: Just how small is an atom? (youtube, engelska, 5.27)

Film - Andreas Sandqvist: Ämnens uppbyggnad (youtube, svenska, 10.00)

Uppgifter:
Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan.

# data[].attributes.attachment_link.description
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/K1.4-Atomen.mp3 Naturens byggstenar kallas atomer. Det finns 92 olika naturligt förekommande atomsorter och ytterligare 23 som är tillverkade i laboratorium. Varje unik atomsort kallas grundämne. Allt som finns omkring dig är uppbyggt av atomer. Du kan jämföra atomer med din legosamling hemma. Varje unik legobit motsvaras av ett grundämne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/k1.5-Partikelmodellen.mp3

En partikel är något väldigt litet. En partikel kan vara del av något till exempel en proton i atomen, en molekyl eller sot i atmosfären.

När en händelse förklaras utifrån att atomerna är små partiklar kallas det partikelmodellen. De begrepp som är viktiga vid dessa förklaringar är:

Densitet:- Alla ämnen har en densitet. Densitet mäter hur kompakta ämnen är. Ett ämne med hög densitet, till exempel en metall, är mer kompakt. Ett ämne med låg densitet kan vara en gas. En annan beskrivning är att densitet är ett ämnes täthet. Ju högre densitet som ett ämne har desto mer massa trängs på samma volym.

Järn har hög densitet. Gaser har låg densitet. På bilden nedan är kuberna lika stora men de väger ändå olika mycket. De har alltså olika densitet.

Temperatur är ett mått på atomernas rörelse. Ju högre temperatur ett ämne har desto mer rör sig atomerna i det. När atomerna rör sig mer tar de större plats (kräver mer volym). Temperaturen avgör vilken fas eller aggregationsform ämnet har. Alla grundämnen (och de flesta kemiska föreningar) har tre olika faser/aggregationsformer som de kan befinna sig i: fast form, flytande form och gasform.

Om ämnen reagerar med varandra och bildar nya kemiska föreningar kallas det för en kemikalisk förändring. När ämnen byter fas är det exempel på en fysikalisk förändring. Det är samma ämne, men i en annan form.

Fysikalisk förändring: Du tappar ett äpple från ett fönster. Äpplet blir mos (ändrar form) men det är fortfarande ett äpple.

Kemikalisk förändring: Du låter det mosade äpplet ligga kvar på marken. Det börjar reagera med luftens syre och brytas ner.

Exempel på en förklaring med partiklar:

Du sitter högst upp i en bastu och det är väldigt varmt. Plötsligt kommer någon in och häller vatten på bastuaggregatet. Nu blir det så varmt att du storknar och går ut. Varför känns det varmare? Jo, i bastun finns ett visst antal luftmolekyler (kväve, syre, m.m.) Dessa har stor rörelse eftersom det är hög temperatur i bastun. När luftmolekylerna träffar din kropp övergår deras rörelseenergi till värme. Dock är det inte så många molekyler. När vatten hälls på aggregatet omvandlas vattnet till vattenånga. Nu finns det betydligt fler partiklar (vattenmolekyler) i bastun som krockar med din kropp och gör att det blir varmare.

Uppgifter:
Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan.

# data[].attributes.attachment_link.description
https://kemi.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/09/k1.5-Partikelmodellen.mp3 En partikel är något väldigt litet. En partikel kan vara del av något till exempel en proton i atomen, en molekyl eller sot i atmosfären. När en händelse förklaras utifrån att atomerna är små partiklar kallas det partikelmodellen. De begrepp som är viktiga vid dessa förklaringar är: Densitet:- Alla ämnen har en densitet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vatten är en av de viktigaste substanserna på vår planet. Det är absolut nödvändigt, för alla levande organismer och många biologiska, kemiska och fysiska processer på vår jord.
När forskare söker efter tecken på liv på andra planeter så letar de först efter vatten.

Vi ska bland annat lära oss om avdunstning, transpiration och sublimering. allt för att förstå hur vattnets kretslopp går till.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vatten är en av de viktigaste substanserna på vår planet. Det är absolut nödvändigt, för alla levande organismer och många biologiska, kemiska och fysiska processer på vår jord. När forskare söker efter tecken på liv på andra planeter så letar de först efter vatten. Vi ska bland annat lära oss om avdunstning, transpiration och sublimering.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Utan vatten kan liv, så som vi känner det, inte existera. I temperaturer mellan 0 och 100 grader Celsius är vatten en färglös och doftlös vätska. Det är ett av få ämnen som existerar på jordens i alla de tre aggregationsformerna.

Vatten är ett mycket effektivt lösningsmedel och dess samverkan med andra ämnen gör så att komplicerade livsformer som vi människor kan existera. Det är osannolikt att någon livsform på jorden har utvecklats utan hjälp av vatten.

Kapitel i filmen:

- Inledning (00:00 - 02:17)

- Ytspänning (02:18 - 03:58)

- Kapillärkraft (03:59 - 05:03)

- Vatten som lösningsmedel (05:04 07:03)

- Varför flyter is? (07:04 - 08:48)

# data[].attributes.attachment_link.description
Utan vatten kan liv, så som vi känner det, inte existera. I temperaturer mellan 0 och 100 grader Celsius är vatten en färglös och doftlös vätska. Det är ett av få ämnen som existerar på jordens i alla de tre aggregationsformerna.Vatten är ett mycket effektivt lösningsmedel och dess samverkan med andra ämnen gör så att komplicerade livsformer som vi människor kan existera.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://fysik.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/08/F1.3-Densitet.mp3

Alla ämnen har en densitet. Densitet mäter hur kompakta ämnen är. Ett ämne med hög densitet, till exempel en metall, är mer kompakt. Ett ämne med låg densitet kan vara en gas.

En annan beskrivning är att densitet är ett ämnes täthet. Ju högre densitet som ett ämne har desto mer massa trängs på samma volym.

Två föremål med samma volym kan väga olika mycket. Det beror på att de har olika densitet. Bly har högre densitet än bomull. Fyll ett litermått (mjölkpaket) med bomull och ett annat litermått med bly. Väg paketen så förstår du. Det som väger mest har högst densitet

För att kunna räkna ut ett föremåls densitet behöver du veta föremålets vikt och dess volym.

Vikten får du reda på genom att väga föremålet. Volymen är ofta svårare att ta reda på. Om föremålet är en geometrisk figur (klot, kub, pyramid, kon m.m.) kan du räkna ut volymen med en matematisk formel. Många föremål är oregelbundna, till exempel stenar eller har en komplicerad form.

Ett sätt att då räkna ut volymen är att göra följande:

1. Fyll ett mätglas eller en bägare med vatten

2. Lägg i föremålet och tryck ner det under ytan.

3. Undersök hur mycket vattennivån har stigit i glaset. Det motsvarar föremålets volym.

Foto: OskarUggla / UgglansNO

För att sedan räkna ut densiteten används denna formel:

Enheten som används som standard (SI-enhet) är kilo / m ³. En annan enhet som ofta används är kilo / dm 3.. En dm ³ motsvarar en liter.

En liter (1 dm ³) vatten väger ett kilo. Vattnets densitet är 1 kg/dm ³. Föremål som har lägre densitet kommer att flyta på vattnet till exempel is (0,9 kg/dm ³). Föremål som har högre densitet kommer att sjunka till exempel alla metaller.

Densiteten för vanliga ämnen:
Uppgifter:
Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan!

# data[].attributes.attachment_link.description
https://fysik.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/08/F1.3-Densitet.mp3 Alla ämnen har en densitet. Densitet mäter hur kompakta ämnen är. Ett ämne med hög densitet, till exempel en metall, är mer kompakt. Ett ämne med låg densitet kan vara en gas. En annan beskrivning är att densitet är ett ämnes täthet. Ju högre densitet som ett ämne har desto mer massa trängs på samma volym.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
https://fysik.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/08/F1.10-Aggregationsformer.mp3

Alla grundämnen kan vara i fast, flytande och gasform. Dessa tillstånd kallas för aggregationsformer. Det som bestämmer vilken form ett grundämne har är temperaturen. Vid olika temperatur rör sig atomerna (eller molekylerna) i ämnet olika mycket. Ju varmare det är desto mer rör sig atomerna (eller molekylerna). Det skiljer sig också mellan olika grundämnen vilken form det har vid en viss temperatur.

Fast ämne: Atomerna/molekylerna rör sig väldigt lite. De är tätt packade och rör sig bara med små rörelser.

Flytande: Om du tillför värme rör sig atomerna/molekylerna mer. I vätskor är atomerna/molekylerna fortfarande tätt packade, men de rör sig fritt och byter plats med varandra.

Gas: Atomernas/molekylernas rörelser är så stora att de frigör sig från varandra. Atomerna/molekylerna rör sig med hög fart och krockar med omgivningen. Det är tomrum mellan partiklarna. Det finns ingen luft eller något annat utan det är helt tomt mellan dem.

Alla ämnen har också en smältpunkt och en kokpunkt. Det mest kända exemplet är vatten, som smälter vid 0 grader och kokar vid 100 grader Celsius. På nästa bild kan du se vad det heter när ämnen byter form.

En vanlig och väldigt användbar metall är järn som blir flytande vid 1538 grader Celsius och gas vid 2862 grader Celsius.

Uppgifter:
Hjälp till att förbättra Ugglans NO! Har du hittat något fel, någon död/olämplig länk eller vill tipsa om någon intressant länk? Skriv en kommentar nedan!

# data[].attributes.attachment_link.description
https://fysik.ugglansno.se/wp-content/uploads/2019/08/F1.10-Aggregationsformer.mp3 Alla grundämnen kan vara i fast, flytande och gasform. Dessa tillstånd kallas för aggregationsformer. Det som bestämmer vilken form ett grundämne har är temperaturen. Vid olika temperatur rör sig atomerna (eller molekylerna) i ämnet olika mycket. Ju varmare det är desto mer rör sig atomerna (eller molekylerna).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Våra kroppar behöver vätskor, fasta ämnen och gaser för att överleva. Vad har då dessa olika materieformer för speciella egenskaper? Vad är det som gör fasta ämnen, vätskor och gaser olika? Och hur kan fasta ämnen, vätskor och gaser ändra form?

I det här programmet ska vi undersöka de här frågorna och många andra, när vi utforskar några av de fascinerande egenskaperna hos fasta ämnen, vätskor och gaser. Vi lär oss bland annat vad materia är för något, vad en fasövergång är och hur gaser beter sig.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kemins värld: Del 5, Fasta ämnen, vätskor och gaser

# data[].attributes.attachment_link.description
Våra kroppar behöver vätskor, fasta ämnen och gaser för att överleva. Vad har då dessa olika materieformer för speciella egenskaper? Vad är det som gör fasta ämnen, vätskor och gaser olika? Och hur kan fasta ämnen, vätskor och gaser ändra form?I det här programmet ska vi undersöka de här frågorna och många andra, när vi utforskar några av de fascinerande egenskaperna hos fasta ämnen, vätskor och gaser.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Genom olika experiment med salt får du lära dig mer om fysikaliska omvandlingar. Du lär dig även hur en omvandling kan vara reversibel.

LÄROPLANSMÅL
Undervisningen i Kemi ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 7-9
Ur ämnets syfte:
Genom undervisningen i ämnet samhällskunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att
- använda kemins begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara kemiska samband i samhället, naturen och inuti människan.

Ur centralt innehåll:
- Kemiska föreningar och hur atomer sätts samman till molekyl- och jonföreningar genom kemiska reaktioner.
- Partikelmodell för att beskriva och förklara fasers egenskaper, fasövergångar och spridningsprocesser för materia i luft, vatten och mark.

# data[].attributes.attachment_link.description
Genom olika experiment med salt får du lära dig mer om fysikaliska omvandlingar. Du lär dig även hur en omvandling kan vara reversibel.LÄROPLANSMÅL Undervisningen i Kemi ska behandla följande centrala innehåll i årskurs 7-9 Ur ämnets syfte: Genom undervisningen i ämnet samhällskunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att - använda kemins begrepp, modeller och teorier för att beskriva och förklara kemiska samband i samhället, naturen och inuti människan.