# data[].attributes.headline
Obrer treballant amb materials perillosos

# data[].attributes.subject
Obrer treballant amb materials perillosos

# data[].attributes.body
Aquesta imatge mostra el perill al que s’exposen les persones que treballen a les centrals nuclears, havent d’anar constantment protegits a l’hora de manipular tot tipus de materials.

# data[].attributes.headline
Central nuclear de San Onofre, Califòrnia 

# data[].attributes.subject
Central nuclear de San Onofre, Califòrnia 

# data[].attributes.body
La central nuclear de San Onofre, està situada entre els comtats de San Diego i Orange Counties, al Sud de Califòrnia. Es va clausurar l’any 2013, deixant només una altra central nuclear a Califòrnia, l’anomenada Diablo Canyon.

# data[].attributes.headline
Roca de la mina Rozna, a la República Txeca (2014)

# data[].attributes.subject
Roca de la mina Rozna, a la República Txeca (2014)

# data[].attributes.body
Un mostrador geiger mostra una lectura al costat d’una roca que conté mineral d’urani a la mina Rozna, localitzada a la República Txeca. És l’última mina d’urani de la Unió Europea.

# data[].attributes.headline
Central nuclear Japonesa de Fukushima (2012)

# data[].attributes.subject
Central nuclear Japonesa de Fukushima (2012)

# data[].attributes.body
L’11 de març de 2011, un tsunami de 14 metres d’alçada va afectar tres dels sis reactors BWR de la central nuclear Japonesa de Fukushima. Les conseqüencies exactes per a la salud de les persones i pel medi ambient han motivat un canvi d’actitud generalizat davant l’energia nuclear de fisió.

# data[].attributes.headline
Camps d’or de West Rand de Gauteng, Sud-àfrica 

# data[].attributes.subject
Camps d’or de West Rand de Gauteng, Sud-àfrica 

# data[].attributes.body
Panorama del projecte de rehabilitació minera per restablir els aiguamolls i eliminar material d’urani radioactiu als camps d’or de West Rand de Gauteng, a Sud-àfrica.

# data[].attributes.body
Aquest bosc es refereix als arbres situats en uns 10km2 als voltants de la central nuclear de Txernòbil. El nom prové del color vermellós i groguenc dels pins que van morir després d’absorvir una intensa dosi de radiació a causa de l’accident de Txernòbil succeït el 26 d’abril de 1986.

# data[].attributes.body
Aquesta imatge mostra una mina d’urani ubicada al Níger, la qual representa un 5% de la producció mundial.

# data[].attributes.headline
Presa Robinson a Randfontein, Sud-àfrica (2020)

# data[].attributes.subject
Presa Robinson a Randfontein, Sud-àfrica (2020)

# data[].attributes.body
Aquesta presa, contaminada i altament radioactiva amb urani i ferro, pirita per anys de drenatge àcid de les mines. Les efluents de les mines crues i altament tòxiques i radioactives van ser bombades a aquesta presa durant anys per companyies mineres d’or properes.

# data[].attributes.headline
Antic pou de la mina d’urani Mary Kathleen (2019)

# data[].attributes.subject
Antic pou de la mina d’urani Mary Kathleen (2019)

# data[].attributes.body
Aquest antic pou s’ha convertit en una sensació turística, a pesar de ser radioactiu. La mina va estar en funcionament entre 1958-1963 i altre cop entre 1976-1982.

# data[].attributes.headline
Primera planta nuclear del món Arab a Barakah (2020)

# data[].attributes.subject
Primera planta nuclear del món Arab a Barakah (2020)

# data[].attributes.body
Una vegada la planta entri completament en funcionament, produirà 5,6 gigawatts d’electricitat i estalviarà cada any un total de 21 milions de tones d’emissions de carboni, cosa que equival a la retirada anual de 3,2 milions d’automòbils de les carreteres dels Emirats Àrabs Units.