# data[].attributes.body
Sunet Drive - molnlagring för forskningsdata

# data[].attributes.body
Godkända molntjänster vid LNU

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Universitetet arbetar idag med stora mängder information. Vår verksamhet bygger på att skapa, utveckla och förmedla information. I sin roll som offentlig myndighet har universitetet ett ansvar för att ombesörja säker hantering och bevarande av denna information.

Syftet med informationssäkerhetsarbetet är att skydda myndighetens information, oavsett om den hanteras av individer eller om den behandlas med hjälp av våra olika IT-system. Medborgare, företag och andra myndigheter ska känna tillit till att universitetet hanterar och i förekommande fall bevarar sin information korrekt och säkert.

Informationssäkerhetsarbetets mål är att säkerställa:

Riktighet; information och system ska befinna sig i förväntat och korrekt tillstånd,

Tillgänglighet; information och system ska vara tillgängliga för behöriga användare,

Konfidentialitet; endast behöriga användare ska ha tillgång till information och system.

Spårbarhet; att det går att följa hur och när informationen har hanterats och kommunicerats.

För att uppnå dessa mål måste universitetet bedriva ett systematiskt informationssäkerhetsarbete. Avdelningschefen för universitetsledningens kansli har utsett en informationssäkerhetsgrupp för att bedriva detta arbete. Gruppen har uppdraget att dels bedriva informationssäkerhetsarbete inom universitetet, dels skapa erforderliga styrdokument som ska utgöra ett stöd för informationssäkerhetsarbetet.

Allas ansvar

Som anställd vid universitetet ansvarar du för att den information du behandlar hanteras korrekt och säkert. Ytterst ansvarar chefer på alla nivåer för informationssäkerheten på sin avdelning och för att medarbetarna tar del av information och utbildning för att upprätthålla en säker och effektiv informationsförsörjning.

IT- och informationssäkerhetsstyrgruppen

IT-säkerhet utgör en delmängd av universitetets arbete med informationssäkerhet. I syfte att öka samverkansytorna finns en gemensam styrgrupp, där avdelningscheferna för UK och IT ansvarar för att besluta om prioriteringar för arbetet med IT- och informationssäkerhet. Med anledning av ökad användning av molntjänster inom universitet ingår även delar av IT- och informationssäkerhetsgruppen i en molntjänstgrupp med särskilt ansvar för att bereda ansökningar om att använda molntjänster vid universitetet. IT- och informationssäkerhetsstyrgruppen består av följande medarbetare.

Karin Järplid (chef, Universitetsledningens kansli)
Peter Bergehamn (chef, IT-avdelningen)
Johan Sahlin (Arkivarie)
Peter Knutsson (Utredare)
Mattias Bengtsson (Dataskyddsombud)

Användning av molntjänster vid universitetet

För att använda nya molnbaserade IT-komponenter (molntjänster) måste du ansöka om godkännande innan du kan anskaffa dem för användning inom universitetet. Ansökan skickas till nymolntjanst@lnu.se. Molntjänstgruppen ansvarar för att bedöma möjligheten till att använda molntjänster ur säkerhets- och dataskyddsperspektiv.

Godkända molntjänster vid Linnéuniversitetet

Nedan kan du ta del av molntjänster som är godkända att använda vid Linnéuniversitetet. Observera att du måste informera dig om eventuella begränsningar av hur du kan använda en viss molntjänst. Läs därför alltid beslutet för berörd molntjänst. Beslutet kan begäras ut via universitetets registratur.

Om det uppkommer externa beslut om att en viss molntjänst inte är lämplig eller olaglig att använda kan beslut om godkännande dras tillbaka.

Risk- och sårbarhetsanalys

Eftersom en stor del av informationshanteringen sker med stöd av informationsteknik är en viktig del av informationssäkerhetsarbetet att genomföra risk- och sårbarhetsanalyser (RSA) av universitetets IT-system (IT-komponenter). Det görs för att förbättra beredskapen kring oförutsedda händelser och för att dokumentera och öka kunskapen om de informationssäkerhetsrisker som finns.

En fullständig Risk- och sårbarhetsanalys av universitetets IT-komponenter genomförs vart tredje år. Varje år görs en uppföljning av identifierade risker och hur dessa åtgärdats.

Risk- och sårbarhetsanalyser görs även av universitetets övriga informationstillgångar. Det har hittills gjorts en gång, under 2019.

Utbildning

Under 2023 genomför universitetet en webbaserad utbildning i informationssäkerhet för alla anställda. Utbildningen distribueras via e-post och genomförs tidsmässigt efter samråd med prefekter och avdelningschefer.

Utbildningen syftar till att alla anställda ska få ökad kunskap om hantera universitetets information och data på ett säkert sätt. Utbildningen ska bidra till att alla får en ökad vaksamhet för att motverka olika former av IT-/cyberangrepp.

Under 2023 ges två utbildningar, dels grundläggande utbildning i informationssäkerhet (för alla anställda), dels utbildning för samtliga chefer. Utbildningen för chefer är också i informationssäkerhet, men med betoning på närmaste chefs ansvar att säkerställa medarbetarnas förmåga att arbeta på ett informationssäkert sätt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Universitetet arbetar idag med stora mängder information. Vår verksamhet bygger på att skapa, utveckla och förmedla information. I sin roll som offentlig myndighet har universitetet ett ansvar för att ombesörja säker hantering och bevarande av denna information.

# data[].attributes.attachment_link.description
Råd och Stöd Vänd dig i första hand till examinator eller kursansvarig för att lösa problemet så nära källan som möjligt. Om det inte hjälper, eller det finns andra skäl, så bör du vända dig till programansvarig eller prefekt. I vissa fall kan även studievägledare, Studerandeavdelningen och Studenthälsan vara bra att kontakta. Om det finns […]

# data[].attributes.attachment_link.description
Längst ner i denna artikel finns ett antal länkar till verktyg som du bör börja utforska om du inte redan har gjort det. I ditt utforskande bör du ta hänsyn till både hur de kan påverka ditt arbete i relation till studenterna men även hur du kan förenkla, effektivisera och förbättra ditt eget arbete.

# data[].attributes.attachment_link.title
Refero - din guide till akademisk integritet och referenshantering

# data[].attributes.attachment_link.description
Etikkommittén Sydost bistår med rådgivande etisk granskning av projektet och består av representanter från Linnéuniversitetet, Blekinge Tekniska Högskola, Region Kalmar län och Region Blekinge.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Departementsserien och promemorior från Utbildningsdepartementet

Utredningen lämnar i denna promemoria ett antal förslag på undantag från krav på etikprövning samt föreslår vissa förändringar avseende tillsynen och det straffbara området.

Ladda ner:

Utredningen har gjort en avvägning utifrån vad som är nödvändigt, tillräckligt, ändamålsenligt och lämpligt för att helheten ska tillgodose såväl skyddsbehov som forskningens behov samt för att främja god forskningssed utan att påföra forskningshuvudmän och forskare onödiga administrativa bördor. Utifrån denna avvägning bedömer utredningen att vissa förändringar, som i och för sig kan ha fog för sig, inte bör göras, i vart fall inte nu. Det bedöms vara mer angeläget att relativt snabbt kunna få vissa lättnader i kraven på etikgodkännande och förändringar av tillsynen på plats.

Utredningen föreslår att en mängd forskning ska undantas från krav på etikgodkännande. Det handlar om forskning där forskningspersonen samtyckt till behandlingen av uppgifterna samt där personuppgifter har getts allmän spridning eller finns i allmänna handlingar och inte är sekretessreglerade. Bedömningen är att förslagen innebär betydande lättnader för forskare inom t.ex. statsvetenskap, juridik och antropologi m.m.

Den forskning som inte omfattas av krav på etikgodkännande föreslås i stället hanteras internt inom forskningshuvudmannens organisation. Det är fråga om mindre riskfylld forskning som bl.a. innefattar behandling av känsliga personuppgifter och personuppgifter om lagöverträdelser. Den interna hanteringen utgör sådana skyddsåtgärder som från ett dataskyddsperspektiv är nödvändig för att undanta sådan forskning från krav på etikgodkännande.

För att överbrygga glappet i skydd avseende personuppgifter som kategoriseras som känsliga eller gäller lagöverträdelser jämfört med uppgifter som också kan vara ömtåliga (t.ex. uppgifter om en persons ekonomi) och för att ge lagstiftningen en mer allmänt forskningsetisk inriktning där forskningshuvudmannen och forskaren förutsätts ta ett stort eget ansvar, föreslår utredningen att skyddsåtgärderna, dvs. den interna hanteringen, ska gälla all personuppgiftsbehandling i forskning som avser människor och biologiskt material från människor. Mycket av det som föreslås i detta avseende får anses redan gälla och bedömningen är att detta inte bör vara särskilt betungande för forskningshuvudmän och forskare.

Till detta kommer att det föreslås ändringar när det gäller tillsynen, bl.a. att det ska bli fakultativt att göra en åtalsanmälan vid överträdelser av lagstiftningen och att tillsynsmyndigheten i s.k. granskningsbeslut ska kunna uttala sig om huruvida en viss hantering är förenlig med lagstiftningen. Tillsynen skiftas alltså till att bli av mer vägledande karaktär i stället för repressiv. Det föreslås också att det straffbara området ska begränsas.

Förslagen innebär att lagen får ett delvis nytt tillämpningsområde samt att genomgripande förändringar av lagens struktur behöver göras. Utredningen föreslår därför att den nuvarande etikprövningslagen ska upphävas och ersätts av en ny lag, lagen (2025:000) om forskningsetiska krav på och etikprövning av forskning som avser människor (forskningsetiklagen). De regler i etikprövningslagen där några ändringar inte föreslås - vilket i princip gäller sådan forskning som innebär fysiska ingrepp, utförs enligt vissa metoder eller avser forskning på biologiskt material samt myndigheternas uppgifter och organisation - föreslås i sak oförändrade föras över till den nya lagen.

Sidan är uppmärkt med följande kategorier

# data[].attributes.attachment_link.title
En ny lag om forskningsetiska krav på och etikprövning av forskning som avser människor

# data[].attributes.attachment_link.description
Utredningen lämnar i denna promemoria ett antal förslag på undantag från krav på etikprövning samt föreslår vissa förändringar avseende tillsynen o...

# data[].attributes.headline
Etiska riktlinjer för självständiga arbeten vid FKH

# data[].attributes.subject
Etiska riktlinjer för självständiga arbeten vid FKH

# data[].attributes.body
Etiska riktlinjer för självständiga arbeten i utbildning på grundnivå och avancerad nivå vid fakulteten för konst och humaniora (2013)

# data[].attributes.body
Detta är en ny omarbetad utgåva av skriften God forskningssed från 2017. Den ger en orientering över vilka etiska principer och regler som är viktiga för forskningen och klargör vilket ansvar olika aktörer har. Den innehåller exempel på frågor som forskare bör ställa i relation till sitt eget forskningsområde och ger vägledning för etisk reflektion under hela forskningsprocessen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Detta är en ny omarbetad utgåva av skriften God forskningssed från 2017. Den ger en orientering över vilka etiska principer och regler som är viktiga för forskningen och klargör vilket ansvar olika aktörer har. Den innehåller exempel på frågor som forskare bör ställa i relation till sitt eget forskningsområde och ger vägledning för etisk reflektion under hela forskningsprocessen.

# data[].attributes.body
Unit 2 introduces you to research ethics for studies in digital settings by focusing on reflexivity as a key activity in Netnography. As part of this, the role of the researcher, legal perspectives netnographers need to be aware of and the role of personal data are discussed. The unit concludes with an exercise testing your understanding of research ethics through an interactive branching scenario.

# data[].attributes.attachment_link.title
Course: Netnography , Topic: Unit II: Reflexivity and ethics in Netnography

# data[].attributes.attachment_link.description
Unit 2 introduces you to research ethics for studies in digital settings by focusing on reflexivity as a key activity in Netnography. As part of this, the role of the researcher, legal perspectives netnographers need to be aware of and the role of personal data are discussed. The unit concludes with an exercise testing your understanding of research ethics through an interactive branching scenario.