# data[].attributes.body
I året 1938 fik jødepolitikken en større radikalisering indenfor nazistiske regimes politik over for jøderne som viste sig at være et større vendepunkt i historien. Denne indebar en vending fra udskillelse til fordrivelse: SS gik, ligesom Hitler ind for at det “jødiske spørgsmål” skulle løses gennem jødernes fordrivelse fra Tyskland. Denne vending viste sig først tydeligt i forhold til de østrigske jøder. I det indlemmede Østrig tog man anderledes fat  på det “jødiske spørgsmål”. Det blev overladt til SS og Gestapo og de anvendte en model der senere også skulle introduceres i Tyskland og som viste sig at være temmelig nyttig model. De fik jøderne til at frivilligt eller med tvang at emigrere. Der etableres et centralkontor for jødisk emigration under ledelse af Adolf Eischmann som senere hen kom til at være selve en af arkitekterne bag Holocaust.

# data[].attributes.body
Vendepunktet var at man gik fra udskillelse til fordrivelse af jøderne. Til dette blev taget fat i en model (fra Østrig) som blev brugt som løsning på det jødiske spørgsmål.

# data[].attributes.body
åndeligt og arveligt retarderede tyskere blev dømt "ikke værdige til at leve", og der blev derfor blev de også dræbt i stort antal.

# data[].attributes.body
For at koncentrere jøderne til begrænsede område oprettede man ghettoer, hvor der var jødisk selvforvaltning.

# data[].attributes.body
Efter Østrig anvendte deres nye model (at få jøderne til frivilligt eller med tvang at emigrere Østrig), så faldt emigrationstallet af den jødiske gruppe med 40%.

# data[].attributes.body
I 1938 var nazisternes mål at få de tyske jøder til at forlade Tyskland. Dette var løsningen på "Det jødiske spørgsmål".
Det var først efter krigens start, at tankerne, at udsende jøder i koncentrationslejre, opstod.

# data[].attributes.body
Efter det nazistiske Tysklands overfald på Polen, startede anden verdenskrig og fik en meget anden karakter i forhold tilden første.

Områder som Posen, Vestpreussen mm. skulle gøres "judenfrei", hvilket ville sige at alle jøderne skulle deporteres tilbage til det polske område (det senere General -gouvernement).

# data[].attributes.body
Mordet på Von Rath, var startskuddet på krystalnatten.

Før krigen begyndte jøder mere og mere at blive skildt ud fra de forskellige samfund.
Under krigen begyndte selve udryddelsen.

# data[].attributes.body
1. anden fase i jødepolitiken startede i år 1938 og skiftede uddrivelse ud med fordrivelse af jøderne

2. jøder blev sat i ghettoer, og blev sat til at arbejde i de ghettoer. levevilkårene var så dårlige at der i en af ghettoerne (warzawa), i sommeren, 1941 døde 5000 jøder.

# data[].attributes.body
Tyskland erklærede krig mod Polen 1. september 1939, og det resulterede i at Anden Verdenskrig startede.

De første organiserede massedrab i forbindelse med krigen blev udført i løbet af september 1939, da 7000 polske jøder sammen med omkring 20.000 polakker blev myrdet af SSs særlige Einsatzgruppen

# data[].attributes.body
i 1939 erklærede Tyskland krig mod polen, hvilket var starten på 2. verdenskrig.
Siden da har nazisternes førsteprioritet været jødefordrivelse.

# data[].attributes.body
Man gik fra udskillelse til fordrivelse af jøderne. I Østrig tog man fat i en model for at løse det jødiske spørgsmål. Formålet var at få jøderne til emigrere med eller uden tvang. Frem til 2. verdenskrig lykkedes det lederen af centralkontoret at formindske emigrationen af den jødiske gruppe til 40%.

Det nazistiske styre så også deportation som en løsning på det jødiske spørgsmål. Man havde en plan om at sende jøderne til Madagaskar.

# data[].attributes.body
Nazisternes førsteprioritet har siden 1939 været jødefordrivelsen.

# data[].attributes.body
Trods den tiltagende intensitet af udryddelsen af jøder (fra opfordring til emigration - direkte mord), virkede den tyske befolkning ligeglad og undervurderede sagens alvorlighed.

Efter indlemmelsen af Østrig, der husede omkring 200.000 jøder, fik Adolf Eichmann ansvaret for "det jødiske spørgsmål" i området, og han fik (via tvang til emigration) på 1,5 år reduceret antallet af jøder med 60%.

# data[].attributes.body
- Drabet på Vom Rath, som ledte til rigskrystalnatten.
-Den anden side af racepolitikken, nemlig racehygiejnen og de blev omtalt som medlidenhedsdrab.

# data[].attributes.body
I 1939 blev Göring udnævnt som ansvarlig for det jødiske spørgsmål. Han overlod styringen til Heydrich, som fik til opgave at fremme jødernes emigration. Dette medførte at det jødiske spørgsmål blev taget i varetægt af SS, Gestapo og RSHA

# data[].attributes.body
Jødepolitikken blev radikalieret da ansvaret blev overdraget til SS, specielt omkring krigens start og derefter, da måden man førte krig på pludselig kunne overføres på de andre 'problemer' Tyskland ville løse, hermed det jødiske spørgsmål.¨

Modstand fra jødernes side imod jødepolitikken medførte kun at der blev slået hårdere ned på dem. Krystlanatten eksempelvis kom som følge af et drabsforsøg på en tysk legationssekretær af en polsk jøde.

# data[].attributes.body
Fra udskillelse til fordrivelse
- Startede med de østrigske jøder

H.Grynzpan - polsk jøde foretog drabsforsøg

Blev radiklaiseret da SS overtog ansvaret

# data[].attributes.body
Det jødiske spørgsmål var kun en minimal del af tyskernes politik til at starte med  og det var først efter krigen startede ved at de invadere Polen af det var deres mål at udrydde jøderne

Nogle steder i tyskland blev gjort "judenfrei" og jøderne blev sendt til ghettoer i Polen

med årene blev Tyskland mere radikale og de begyndte at dræbe handikappede, som "medlidenhedsdrab"

# data[].attributes.body
Nazistyrerets førsteprioritet har siden 1939 været jødefordrivelse

fra 1933-1939 blev ca 200.000 tyske jøder fordrevet, hvilket svare til ca 60%.

# data[].attributes.body
Først efter krigens start blev målet at egentlig udrydde jøderne. Før det forsøgte nazisterne bare at få dem til at emigrere.

Tyskland blev noget mere radikaliseret med årene, hvilket ledte til "medlidenhedsdrab" på handicappede/retarderede, også selvom disse var tyske, ariske statsborgere. Dette blev gjort for at opretholde racehygiejnen. Denne ændring til direkte drab for racens renheds skyld skete på nogenlunde samme tid som massemordene på de polske jøder begyndte.

# data[].attributes.body
Efter krigens start skete der en radikalisering af jødepolitikken. Brud på almindelige krigsregler var medførende til overskredet mod massemord --> I krigstid kan man godt slå ihjel, ikke i fredstid

Overtagelser og annekteringer af nye områder, som resultat af krigen, medførte endnu flere jøder. Der blev i krigen forløb sat større fokus på hvordan man kunne løst jødespørgsmålet mest effektivt.

# data[].attributes.body
Skriv to væsentlige pointer fra dagens lektie med udgangspunkt i dagens læsefokus. Skriv jeres navn på indlægget...