# data[].attributes.body
Den økonomiske kapital, går ud på at man sækker over adgang til mateielle resourcer og penge.
Den kulturelle kapital, går ud på at man

# data[].attributes.body
Et begreb der fortæller noget om menneskets placering. Historisk set er det en kulturel alder og fase der placeres mellem bandommen og voksenlivet. Tilbage i tiden var de adskilt i forhold til i dag. Det kom sammen med den industrielle revolution. Grundet industrialisering har skabt behov for uddannet arbejdskraft, mens der samtidig er kommet større krav til arbejdskraft. Dette har gjort at uddannelsestiden også er blevet forlænget. Uddannelseseksplosionen i 1960'erne har forlænget ungdomsperioden. En ungdomsårgang på tiår stiger fra 5-25%. I forhold til dengang så forventes der 90% af unge, der færdiggøre sin uddannelse. Dette grundes forberedning til arbejdslivet.

# data[].attributes.headline
Hvad er identitet ud fra Anthony Gidden?

# data[].attributes.subject
Hvad er identitet ud fra Anthony Gidden?

# data[].attributes.body
Anthony Gidden mener at den kulturelle frisættelse og det at individet frigøres fra traditioner og får flere muligheder, gør at identitet bliver er refleksivt projekt. Førhen var det forældrene og slægten der bestemte hvilken identitet barnet skulle have. I det senmoderne samfund er det den enkelte der er ansvarlig for sit eget liv og beslutninger, hvilket gør, at den enkelte kan reflektere over sig selv. Vi skaber en selvforståelse og selvidentitet, der gør at vi får en oplevelse af, hvordan verden i realiteten hænger sammen. Gidden pointerer, at den enkelte først og fremmest skal kunne have tillid verden, altså en ontologisk sikkerhed, som kommer frem i de tidlige leveår, hvis familien har det godt og den enkelte er vokset op i et godt miljø. Det bliver udviklet i Erik Eriksons teori og spædbarnsalderen.

# data[].attributes.headline
Hvorfor er der flere muligheder i det senmoderne?

# data[].attributes.subject
Hvorfor er der flere muligheder i det senmoderne?

# data[].attributes.body
Fordi vi for det første lever i et rigt velfærds- og forbrugssamfund, og vi har derfor flere muligheder i forhold til tjenesteydelser og fritidsaktiviteter. For det andet er adgangen til uddannelse og viden mindre, så individet har flere muligheder inden for social mobilitet og at skabe sin egen livs vej. For det tredje modtager vi mere viden og informationer gennem medier, som påvirker valget af ens livsstil. Og for det fjerde har Thomas Ziehe af denne grund kaldt det "Kulturel frisættelse".

# data[].attributes.headline
Diskussion af, om de mange valgmuligheder er en fordel eller ulempe for individet?

# data[].attributes.subject
Diskussion af, om de mange valgmuligheder er en fordel eller ulempe for individet?

# data[].attributes.body
Fordele:
At unge har flere fritidsaktivitet muligheder, og der er lettere at få en uddannelse og studerer videre. Der er også flere muligheder for at studere videre, hvilket gør, at unge kan studere det de selv gerne vil.

Ulemper:
At unge der får flere muligheder ikke nødvendigvis udnytter dem. Selvom de ved at der er mange muligheder inden for uddannelse og et selvvalgt god livsstil, så tager de dem ikke fordi viljen ikke er der.

# data[].attributes.headline
Er læringsmiljøet i skolen i dag blevet for konkurrencepræget?Hvordan påvirker læringsmiljøet de unges identitetsdannelse?            Er unge i dag meget selvkritiske?

# data[].attributes.subject
Er læringsmiljøet i skolen i dag blevet for konkurrencepræget?Hvordan påvirker læringsmiljøet de unges identitetsdannelse?            Er unge i dag meget selvkritiske?

# data[].attributes.body
Ja, læringsmiljøet er blevet for konkurrencepræget, fordi man vil være bedre end andre, og samtidig vokser kravene for eleverne. Eleverne har altså selv ansvaret for hvis sig eget liv og success.
Det påvirker deres identitsdannelse på den måde, at man bliver i tvivl om sit eget, og derfor lever op til andres krav, hvis de er bedre end sig selv.
Ja, de er blevet meget selvkritiske, fordi det nemlig er et konkurrencepræget miljø, som gør, at man stiller sig selv i forhold til andre, og derfor vil vise sig bedre.

# data[].attributes.headline
Er unge i dag meget selvoptagede? Har de et særligt behov for bekræftelse?

# data[].attributes.subject
Er unge i dag meget selvoptagede? Har de et særligt behov for bekræftelse?

# data[].attributes.body
Ungdommen er blevet mere narcissistisk i forhold til før. De er blevet langt mere selvoptagede og har langt mere brug for andres anerkendelse end førhen. I 80'erne , hvor det var den moderne cafe-kultur, begyndte man at beundre sig selv i spejle. Man taler i dag om nynarcissisme. Unge har en tendens til at dyrke eget selvbillede i mediernes verden. Man bliver mere provokeret af lyde, billeder, blog osv. Ens identitet er blevet langt mere flydende og refleksiv størrelse end tidligere.

# data[].attributes.headline
En vurdering af, om Ulrich Becks begreb institutionaliseret individualisering bidrager med noget til diskussion om ”de mange valgmuligheder.

# data[].attributes.subject
En vurdering af, om Ulrich Becks begreb institutionaliseret individualisering bidrager med noget til diskussion om ”de mange valgmuligheder.

# data[].attributes.body
Altså på den ene side så har individet ret til at træffe sine egne valg, mens der på den anden side bliver disse individer påvirket af samfundets krave om at man SKAL tage stilling til uddannelse. Så der er altså både fordele og ulemper ved hans teori om institutionaliseret individualisering.

# data[].attributes.body
Når man er i ungdomfasen, oplever man at man selv skal danne sin identitet. Erik Erikson beskriver pubertetfasen med "Identitetsforvirring", fordi unge har det besværligt med at danne sin identitet, da samfundet selv har givet individet ret til at danne sin egen identitet. Erikson kalder denne fase for "identitetssøgen", fordi de skal netop søge deres egen identitet. Han inddrager også begrebet som "identitetens ydreside og inderside". Identitetens inderside handler om den lodrette dimension. Den handler om at man skal være i overensstemmelse med sig selv og sin krop, og føle at man er den samme i dag som man var i går. På trods af forandringer i sit liv, så er man den samme uanset hvad. Identitetens yderside handler om den horisontale dimension. Den handler om at man er i overenstemmelse med andre, at man kan have en anden etnicitet eller tilhøre andre grupper, og på den måde danner sin sociale identitet.